# Úřední věstník L 183/20.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 183 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4720. května 2004 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 183

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4720. května 2004

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 997/2004 ze dne 17. května 2004, kterým se mění rozhodnutí Komise č. 2730/2000/ESUO o dovozech koksu z uhlí uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm pocházejícího z Čínské lidové republiky a kterým se ukončuje prozatímní přezkum konečných antidumpingových opatření uložených tímto rozhodnutím | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 998/2004 ze dne 17. května 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 950/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky a Ruska | 4 |
| | * | Nařízení rady (ES) č. 999/2004 ze dne 17. května 2004, kterým se uplatňuje nařízení (ES) č. 1531/2002 o uložení konečného antidumpingové cla z dovozu barevných televizních přijímačů pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska a o ukončení řízení o dovozech barevných televizních přijímačů pocházejících ze Singapuru | 7 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1000/2004 ze dne 18. května 2004 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů některých izotropních elektroplechů a pásů z křemíkové elektrooceli širších než 500 mm pocházejících z Ruské federace a o vedení záznamů o dovozech některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruské federace | 10 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1001/2004 ze dne 18. května 2004 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů dusičnanu amonného pocházejících z Ruské federace a Ukrajiny a o vedení celních záznamů o dovozech dusičnanu amonného z Ruské federace a Ukrajiny | 13 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1002/2004 ze dne 18. května 2004 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů chloridu draselného pocházejícího z Běloruské republiky, Ruské federace a Ukrajiny a o vedení záznamů o dovozech chloridu draselného pocházejícího z Běloruské republiky a Ruské federace | 16 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1003/2004 ze dne 19. května 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 20 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1004/2004 ze dne 18. května 2004, kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze | 22 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1005/2004 ze dne 19. května 2004 o zvláštním intervenčním opatření pro oves ve Finsku a Švédsku | 28 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1006/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným pro subkvóty II pro zmrazené hovězí maso podle nařízení (ES) č. 780/2003 | 31 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1007/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se mění dovozní cla v odvětví rýže | 32 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1008/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se ukládá prozatímní antisubvenční clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie | 35 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1009/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie | 61 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 997/2004 ze dne 17. května 2004, kterým se mění rozhodnutí Komise č. 2730/2000/ESUO o dovozech koksu z uhlí uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm pocházejícího z Čínské lidové republiky a kterým se ukončuje prozatímní přezkum konečných antidumpingových opatření uložených tímto rozhodnutím

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 998/2004 ze dne 17. května 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 950/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky a Ruska

4

*

Nařízení rady (ES) č. 999/2004 ze dne 17. května 2004, kterým se uplatňuje nařízení (ES) č. 1531/2002 o uložení konečného antidumpingové cla z dovozu barevných televizních přijímačů pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska a o ukončení řízení o dovozech barevných televizních přijímačů pocházejících ze Singapuru

7

*

Nařízení Komise (ES) č. 1000/2004 ze dne 18. května 2004 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů některých izotropních elektroplechů a pásů z křemíkové elektrooceli širších než 500 mm pocházejících z Ruské federace a o vedení záznamů o dovozech některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruské federace

10

*

Nařízení Komise (ES) č. 1001/2004 ze dne 18. května 2004 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů dusičnanu amonného pocházejících z Ruské federace a Ukrajiny a o vedení celních záznamů o dovozech dusičnanu amonného z Ruské federace a Ukrajiny

13

*

Nařízení Komise (ES) č. 1002/2004 ze dne 18. května 2004 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů chloridu draselného pocházejícího z Běloruské republiky, Ruské federace a Ukrajiny a o vedení záznamů o dovozech chloridu draselného pocházejícího z Běloruské republiky a Ruské federace

16

Nařízení Komise (ES) č. 1003/2004 ze dne 19. května 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

20

*

Nařízení Komise (ES) č. 1004/2004 ze dne 18. května 2004, kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze

22

Nařízení Komise (ES) č. 1005/2004 ze dne 19. května 2004 o zvláštním intervenčním opatření pro oves ve Finsku a Švédsku

28

Nařízení Komise (ES) č. 1006/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným pro subkvóty II pro zmrazené hovězí maso podle nařízení (ES) č. 780/2003

31

Nařízení Komise (ES) č. 1007/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se mění dovozní cla v odvětví rýže

32

*

Nařízení Komise (ES) č. 1008/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se ukládá prozatímní antisubvenční clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie

35

*

Nařízení Komise (ES) č. 1009/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie

61

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | 2004/496/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. května 2004 o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států | 83 |
| Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států | 84 |
| | | Komise |
| | * | 2004/497/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 17. května 2004, kterým se zrušuje rozhodnutí Komise č. 303/96/ESUO o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s dovozy některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruska do Společenství | 86 |
| | * | 2004/498/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 18. května 2004 o přijetí závazku nabídnutém v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů karbidu křemíku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny | 88 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

2004/496/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. května 2004 o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států

83

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států

84

Komise

*

2004/497/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 17. května 2004, kterým se zrušuje rozhodnutí Komise č. 303/96/ESUO o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s dovozy některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruska do Společenství

86

*

2004/498/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 18. května 2004 o přijetí závazku nabídnutém v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů karbidu křemíku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny

88

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 997/2004

ze dne 17. května 2004,

kterým se mění rozhodnutí Komise č. 2730/2000/ESUO o dovozech koksu z uhlí uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm pocházejícího z Čínské lidové republiky a kterým se ukončuje prozatímní přezkum konečných antidumpingových opatření uložených tímto rozhodnutím

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Předchozí řízení

| (1) | Komise uložila rozhodnutím č. 2730/2000/ESUO (2) konečné antidumpingové clo z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, kódu KN ex 2704 00 19 (kód TARIC 2704001910), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“). Výše antidumpingového cla je rovná pevné částce 32,6 EUR za tunu suché čisté hmotnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komise uložila rozhodnutím č. 2730/2000/ESUO (2) konečné antidumpingové clo z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, kódu KN ex 2704 00 19 (kód TARIC 2704001910), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“). Výše antidumpingového cla je rovná pevné částce 32,6 EUR za tunu suché čisté hmotnosti.

| (2) | S ohledem na pozbytí platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli dne 23. července 2002 Rada nařízením (ES) č. 963/2002 (3) rozhodla, že antidumpingová opatření, která byla přijata podle rozhodnutí č. 2277/96/ESUO a která byla stále v platnosti dne 23. července 2002, se budou nadále uplatňovat a budou se řídit základním nařízením s účinkem od 24. července 2002. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na pozbytí platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli dne 23. července 2002 Rada nařízením (ES) č. 963/2002 (3) rozhodla, že antidumpingová opatření, která byla přijata podle rozhodnutí č. 2277/96/ESUO a která byla stále v platnosti dne 23. července 2002, se budou nadále uplatňovat a budou se řídit základním nařízením s účinkem od 24. července 2002.

2.   Současné řízení

| (3) | Dne 11. prosince 2002 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4), oznámila zahájení prozatímního přezkumu konečných antidumpingových opatření uplatňovaných na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“ nebo „dotyčný výrobek“) pocházejícího z ČLR podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zahájila šetření. |
| --- | --- |

(3)

Dne 11. prosince 2002 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4), oznámila zahájení prozatímního přezkumu konečných antidumpingových opatření uplatňovaných na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“ nebo „dotyčný výrobek“) pocházejícího z ČLR podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zahájila šetření.

| (4) | Řízení bylo zahájeno na základě žádosti podané Eucoke-EEIG (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících hlavní podíl na celkové výrobě koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm ve Společenství. Podle tvrzení žadatele dumping, pokud se jedná o ČLR, pokračoval a dokonce se zvýšil a stávající opatření by nebyla nadále dostatečná, aby čelila poškozujícímu vlivu dumpingu. Důkaz obsažený v žádosti o přezkum byl považován za dostatečný k tomu, aby bylo zahájeno šetření. |
| --- | --- |

(4)

Řízení bylo zahájeno na základě žádosti podané Eucoke-EEIG (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících hlavní podíl na celkové výrobě koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm ve Společenství. Podle tvrzení žadatele dumping, pokud se jedná o ČLR, pokračoval a dokonce se zvýšil a stávající opatření by nebyla nadále dostatečná, aby čelila poškozujícímu vlivu dumpingu. Důkaz obsažený v žádosti o přezkum byl považován za dostatečný k tomu, aby bylo zahájeno šetření.

| (5) | Komise úředně informovala dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kteří byli Komisi známi, zástupce dotčené vyvážející země, žádající výrobní odvětví Společenství a jiné známé výrobce Společenství o zahájení prozatímního přezkumu. Dotčeným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(5)

Komise úředně informovala dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kteří byli Komisi známi, zástupce dotčené vyvážející země, žádající výrobní odvětví Společenství a jiné známé výrobce Společenství o zahájení prozatímního přezkumu. Dotčeným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

3.   Pozastavení účinnosti opatření

| (6) | Je třeba připomenout, že během šetření v rámci tohoto řízení podala řada dotčených stran informace o změně tržních podmínek po skončení období šetření (1. říjen 2001 až 30. září 2002), čímž byla splněna podmínka požadovaná podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení pro pozastavení účinnosti v současné době platných opatření. |
| --- | --- |

(6)

Je třeba připomenout, že během šetření v rámci tohoto řízení podala řada dotčených stran informace o změně tržních podmínek po skončení období šetření (1. říjen 2001 až 30. září 2002), čímž byla splněna podmínka požadovaná podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení pro pozastavení účinnosti v současné době platných opatření.

| (7) | Šetření ukázalo, že všechny požadavky pro pozastavení účinnosti antidumpingových opatření byly splněny. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm pocházejícího z ČLR bylo tedy rozhodnutím Komise č. 264/2004/ES (5). pozastaveno na dobu devíti měsíců. |
| --- | --- |

(7)

Šetření ukázalo, že všechny požadavky pro pozastavení účinnosti antidumpingových opatření byly splněny. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm pocházejícího z ČLR bylo tedy rozhodnutím Komise č. 264/2004/ES (5). pozastaveno na dobu devíti měsíců.

4.   Stažení žádosti

| (8) | Eucoke-EEIG formálně stáhla svou žádost dopisem Komisi ze dne 15. prosince 2003. |
| --- | --- |

(8)

Eucoke-EEIG formálně stáhla svou žádost dopisem Komisi ze dne 15. prosince 2003.

| (9) | S ohledem na skutečnost, že šetření neodhalilo žádný důvod pro to, že takové zastavení by nebylo v zájmu Společenství, má se za to, že stávající řízení by mělo být zastaveno podle čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(9)

S ohledem na skutečnost, že šetření neodhalilo žádný důvod pro to, že takové zastavení by nebylo v zájmu Společenství, má se za to, že stávající řízení by mělo být zastaveno podle čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

5.   Forma opatření

| (10) | V průběhu šetření však bylo shledáno, že je třeba s ohledem na obtíže, kterým čelily hospodářské subjekty při uplatňování platných opatření, objasnit oblast působnosti stávajících opatření. Bylo skutečně zjištěno, že celní orgány jednoho členského státu vybíraly antidumpingová cla ze zásilek koksu určeného pro užití ve vysokých pecích, kterého se antidumpingová opatření netýkají a který tvoří jen malou část dotyčného výrobku. Za účelem zajištění účinného a jednotného výkonu opatření se výjimka stanovená rozhodnutím č. 2730/2000/ESUO pro vývozy, které jsou směsi koksu z uhlí v kusech menší velikosti než dotyčný výrobek a koksu z uhlí v kusech o velikosti nejvýše 100 mm, nahrazuje výjimkou vztahující se na směs, ve které podíl koksu o velikosti větší než 80 mm netvoří více než 20 % smíšené zásilky. Kromě toho by měla být jako metoda měření používána norma ISO. |
| --- | --- |

(10)

V průběhu šetření však bylo shledáno, že je třeba s ohledem na obtíže, kterým čelily hospodářské subjekty při uplatňování platných opatření, objasnit oblast působnosti stávajících opatření. Bylo skutečně zjištěno, že celní orgány jednoho členského státu vybíraly antidumpingová cla ze zásilek koksu určeného pro užití ve vysokých pecích, kterého se antidumpingová opatření netýkají a který tvoří jen malou část dotyčného výrobku. Za účelem zajištění účinného a jednotného výkonu opatření se výjimka stanovená rozhodnutím č. 2730/2000/ESUO pro vývozy, které jsou směsi koksu z uhlí v kusech menší velikosti než dotyčný výrobek a koksu z uhlí v kusech o velikosti nejvýše 100 mm, nahrazuje výjimkou vztahující se na směs, ve které podíl koksu o velikosti větší než 80 mm netvoří více než 20 % smíšené zásilky. Kromě toho by měla být jako metoda měření používána norma ISO.

6.   Závěr

| (11) | Prozatímní přezkum by měl být zastaven. Oblast působnosti stávajících opatření by měla být objasněna. |
| --- | --- |

(11)

Prozatímní přezkum by měl být zastaven. Oblast působnosti stávajících opatření by měla být objasněna.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prozatímní přezkum antidumpingových opatření uložených rozhodnutím č. 2730/2000/ESUO na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, kódu KN ex 2704 00 19 (TARIC kód 2704001910) a pocházejícího z Čínské lidové republiky se zastavuje.

Článek 2

Článek 1 rozhodnutí č. 2730/2000/ESUO se nahrazuje tímto:

„Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, kódu KN ex 2704 00 19 (Taric kód 2704001910) a pocházejícího z Čínské lidové republiky. Průměr kusů se určí podle normy ISO 728: 1995.

2.   Výše antidumpingového cla se rovná pevné částce 32,6 EUR za tunu suché čisté hmotnosti.

3.   Antidumpingové clo se rovněž uplatňuje na koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, který je zaslán ve směsích obsahujících koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm a koks z uhlí v kusech o menším průměru, pokud není zjištěno, že množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm netvoří více než 20 % suché čisté hmotnosti smíšené zásilky. Množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm obsažené ve směsích může být zjištěno na základě vzorků v souladu s články 68 až 70 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (6). V případech, kdy je množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm zjišťováno na základě vzorků, vybere se vzorek podle normy ISO 2309: 1980.

4.   Celní orgány členských států mohou na základě řádně odůvodněné žádosti od dovozců přehodnotit s ohledem na uvedené objasnění dovozy dotyčného výrobku, které se uskutečnily mezi 16. prosincem 2000 a.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17 května 2004.

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

B. COWEN

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 316, 15.12.2000, s. 30.

2

(3)  Úř. věst. L 149, 7.6.2002, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1310/2002 (Úř. věst. L 192, 20.7.2002, s. 9).

3

(4)  Úř. věst. C 308, 11.12.2002, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. L 81, 19.3.2004, s. 89.

5

(6)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 60/2004 (Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 8).“

6

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/4

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 998/2004

ze dne 17. května 2004,

kterým se mění nařízení (ES) č. 950/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky a Ruska

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 8, čl. 11 odst. 3, a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Platná opatření

| (1) | Rada uložila nařízením (ES) č. 950/2001 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu některých hliníkových fólií (dále jen „dotyčný výrobek“) pocházejících mimo jiné z Ruska do Společenství. Rozhodnutím Komise (2001/381/ES) ze dne 16. května 2001 (3) byl přijat závazek pro ruského vyvážejícího výrobce „United Company Siberian Aluminium“. |
| --- | --- |

(1)

Rada uložila nařízením (ES) č. 950/2001 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu některých hliníkových fólií (dále jen „dotyčný výrobek“) pocházejících mimo jiné z Ruska do Společenství. Rozhodnutím Komise (2001/381/ES) ze dne 16. května 2001 (3) byl přijat závazek pro ruského vyvážejícího výrobce „United Company Siberian Aluminium“.

| (2) | Nařízením (ES) č. 950/2001 byla pro dovozy dotyčného výrobku z Ruska sazba cla uplatňovaná k čisté ceně s dodáním na hranice Společenství před proclením stanovena na 14,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením (ES) č. 950/2001 byla pro dovozy dotyčného výrobku z Ruska sazba cla uplatňovaná k čisté ceně s dodáním na hranice Společenství před proclením stanovena na 14,9 %.

2.   Šetření

| (3) | Dne 20. března 2004 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) oznámila zahájení řady částečných prozatímních přezkumů antidumpingových opatření uplatňovaných na dovozy některých výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky, Ruské federace, Ukrajiny a Běloruské republiky podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení. Jedním z opatření, o kterém byl přezkum zahájen, je antidumpingové opatření uložené na dovozy některých hliníkových fólií pocházejících z Ruska (dále jen „opatření“). |
| --- | --- |

(3)

Dne 20. března 2004 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) oznámila zahájení řady částečných prozatímních přezkumů antidumpingových opatření uplatňovaných na dovozy některých výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky, Ruské federace, Ukrajiny a Běloruské republiky podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení. Jedním z opatření, o kterém byl přezkum zahájen, je antidumpingové opatření uložené na dovozy některých hliníkových fólií pocházejících z Ruska (dále jen „opatření“).

| (4) | Přezkum byl zahájen z podnětu Komise za účelem zjištění, zda bude vhodné v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) opatření upravit. |
| --- | --- |

(4)

Přezkum byl zahájen z podnětu Komise za účelem zjištění, zda bude vhodné v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) opatření upravit.

| (5) | Jelikož je v současné době určité množství dovozů dotyčného výrobku pocházejícího z Ruska předmětem cenového závazku pro specifický objem, byl přezkum opatření zahájen za účelem zjištění, zda by tento závazek, který byl vypracován na základě údajů pro Společenství 15 členských států, měl být upraven tak, aby zohlednil rozšíření Evropské unie na 25 členských států. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož je v současné době určité množství dovozů dotyčného výrobku pocházejícího z Ruska předmětem cenového závazku pro specifický objem, byl přezkum opatření zahájen za účelem zjištění, zda by tento závazek, který byl vypracován na základě údajů pro Společenství 15 členských států, měl být upraven tak, aby zohlednil rozšíření Evropské unie na 25 členských států.

3.   Strany dotčené šetřením

| (6) | Všechny dotčené strany, které jsou Komisi známy, včetně výrobního odvětví Společenství, sdružení výrobců nebo uživatelů ve Společenství, vyvážejících výrobců v dotyčných zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných orgánů dotyčných zemí, jakož i dotčených stran v deseti nových členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 (dále jen „EU10“), byly informovány o zahájení šetření a byla jim dána možnost předložit písemné stanovisko, sdělit informace a předložit příslušné důkazy ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Byly vyslechnuty všechny dotčené strany, které o to požádaly a prokázaly k tomu důvody. |
| --- | --- |

(6)

Všechny dotčené strany, které jsou Komisi známy, včetně výrobního odvětví Společenství, sdružení výrobců nebo uživatelů ve Společenství, vyvážejících výrobců v dotyčných zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných orgánů dotyčných zemí, jakož i dotčených stran v deseti nových členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 (dále jen „EU10“), byly informovány o zahájení šetření a byla jim dána možnost předložit písemné stanovisko, sdělit informace a předložit příslušné důkazy ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Byly vyslechnuty všechny dotčené strany, které o to požádaly a prokázaly k tomu důvody.

| (7) | V tomto ohledu vyjádřily svá stanoviska tyto dotčené strany:






  a) | sdružení výrobců Společenství:






  — | Eurometaux, Brusel, Belgie |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

V tomto ohledu vyjádřily svá stanoviska tyto dotčené strany:

a)

sdružení výrobců Společenství:

—

Eurometaux, Brusel, Belgie

| b) | vyvážející výrobci:






  — | JSC „United Company Siberian Aluminim“, Moskva, Rusko |
| --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobci:

—

JSC „United Company Siberian Aluminim“, Moskva, Rusko

B.   DOTYČNÝ VÝROBEK

| (8) | Dotyčným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce od 0,009 mm a nejvýše do 0,018 mm bez podložky, válcovaná, dále neupravená, balená ve svitcích o šířce nejvýše 650 mm, v současné době kódu KN ex 7607 11 10. Dotyčný výrobek je obecně znám jako běžná hliníková fólie (dále jen „BHF“). |
| --- | --- |

(8)

Dotyčným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce od 0,009 mm a nejvýše do 0,018 mm bez podložky, válcovaná, dále neupravená, balená ve svitcích o šířce nejvýše 650 mm, v současné době kódu KN ex 7607 11 10. Dotyčný výrobek je obecně znám jako běžná hliníková fólie (dále jen „BHF“).

| (9) | BHF je vyráběna válcováním hliníkových ingotů nebo plátů do požadované tloušťky. Po vyválcování je fólie žíhána tepelným postupem, aby byla poddajná. Po vyválcování a žíhání je BHF balena do svitků o tloušťce nejvýše 650 mm. Rozměr svitku je určující pro jeho použití, neboť uživatelé tohoto výrobku (dále jen „převíjecí podniky“) převíjejí BHF do malých konečných svitků určených pro maloobchodní prodej. BHF převinutá do menších svitků je poté užívána pro víceúčelové krátkodobé balení (většinou v domácnostech, v oblasti stravování a v maloobchodním prodeji potravin a květin). |
| --- | --- |

(9)

BHF je vyráběna válcováním hliníkových ingotů nebo plátů do požadované tloušťky. Po vyválcování je fólie žíhána tepelným postupem, aby byla poddajná. Po vyválcování a žíhání je BHF balena do svitků o tloušťce nejvýše 650 mm. Rozměr svitku je určující pro jeho použití, neboť uživatelé tohoto výrobku (dále jen „převíjecí podniky“) převíjejí BHF do malých konečných svitků určených pro maloobchodní prodej. BHF převinutá do menších svitků je poté užívána pro víceúčelové krátkodobé balení (většinou v domácnostech, v oblasti stravování a v maloobchodním prodeji potravin a květin).

C.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

1.   Tvrzení dotčených stran

| (10) | Podle tvrzení ruského vyvážejícího výrobce podléhajícího cenovému závazku byl objem dovozů, na který se cenový závazek vztahuje, stanoven na základě jeho prodejů na trh EU15 a tento závazek by tedy měl být opraven tak, aby náležitě zohlednil trh EU25. Tvrdil, že taková oprava je důležitá z důvodu zamezení diskriminace ve prospěch jiných vývozců dotyčného výrobku do EU. |
| --- | --- |

(10)

Podle tvrzení ruského vyvážejícího výrobce podléhajícího cenovému závazku byl objem dovozů, na který se cenový závazek vztahuje, stanoven na základě jeho prodejů na trh EU15 a tento závazek by tedy měl být opraven tak, aby náležitě zohlednil trh EU25. Tvrdil, že taková oprava je důležitá z důvodu zamezení diskriminace ve prospěch jiných vývozců dotyčného výrobku do EU.

2.   Připomínky členských států

| (11) | Členské státy vyjádřily svá stanoviska a většina z nich podporuje úpravu opatření, aby se zohlednilo rozšíření Evropské unie. |
| --- | --- |

(11)

Členské státy vyjádřily svá stanoviska a většina z nich podporuje úpravu opatření, aby se zohlednilo rozšíření Evropské unie.

3.   Hodnocení

| (12) | Byla provedena analýza dostupných údajů a informací, která potvrdila, že objemy dovozu dotyčného výrobku z Ruska do EU10 byly významné. S ohledem na to, že objem dovozu podléhající platnému cenovému závazku byl stanoven na základě dovozů do Společenství 15 členských států, nezohledňuje cenový závazek následek růstu trhu po rozšíření Společenství na 25 členských států. |
| --- | --- |

(12)

Byla provedena analýza dostupných údajů a informací, která potvrdila, že objemy dovozu dotyčného výrobku z Ruska do EU10 byly významné. S ohledem na to, že objem dovozu podléhající platnému cenovému závazku byl stanoven na základě dovozů do Společenství 15 členských států, nezohledňuje cenový závazek následek růstu trhu po rozšíření Společenství na 25 členských států.

4.   Závěr

| (13) | Při zvážení výše uvedeného se má za to, že z důvodu zohlednění rozšíření je vhodné upravit opatření tak, aby byl zajištěn dodatečný objem dovozů na trh EU10. |
| --- | --- |

(13)

Při zvážení výše uvedeného se má za to, že z důvodu zohlednění rozšíření je vhodné upravit opatření tak, aby byl zajištěn dodatečný objem dovozů na trh EU10.

| (14) | Původní objem dovozů podléhající cenovému závazku pro Společenství 15 členských států byl vypočten na základě vývozů během původního období šetření ruského výrobce, pro něhož byl závazek přijat, do Společenství. Navýšení objemu dovozů podléhajícího cenovému závazku bylo vypočteno podle stejné metody výpočtu. |
| --- | --- |

(14)

Původní objem dovozů podléhající cenovému závazku pro Společenství 15 členských států byl vypočten na základě vývozů během původního období šetření ruského výrobce, pro něhož byl závazek přijat, do Společenství. Navýšení objemu dovozů podléhajícího cenovému závazku bylo vypočteno podle stejné metody výpočtu.

| (15) | Považuje se tedy za vhodné, aby Komise přijala návrh pozměněného závazku odrážející situaci po rozšíření a vypočtený na základě metody popsané ve 14. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

(15)

Považuje se tedy za vhodné, aby Komise přijala návrh pozměněného závazku odrážející situaci po rozšíření a vypočtený na základě metody popsané ve 14. bodu odůvodnění,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Komise může přijmout návrh pozměněného závazku, kterým se zvýší objem dovozů podléhající cenovému závazku přijatému rozhodnutím Komise (2001/381/ES) ze dne 16. května 2001, pokud jde o dovozy některých hliníkových fólií pocházejících z Ruska. Navýšení se vypočítá za použití stejné metody výpočtu, jíž bylo použito ke stanovení původního cenového závazku pro Společenství 15 členských států, tedy na základě vývozů ruského výrobce, pro něhož byl závazek přijat, do Společenství.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2004.

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

B. COWEN

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

4

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/7

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 999/2004

ze dne 17. května 2004,

kterým se uplatňuje nařízení (ES) č. 1531/2002 o uložení konečného antidumpingové cla z dovozu barevných televizních přijímačů pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska a o ukončení řízení o dovozech barevných televizních přijímačů pocházejících ze Singapuru

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 8, čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Platná opatření

| (1) | Rada uložila nařízením (ES) č. 1531/2002 (2) konečné antidumpingové clo na dovozy barevných televizních přijímačů (dále jen „dotyčný výrobek“) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) do Společenství. Rozhodnutím Komise 2002/683/ES (3) byl přijat závazek pro sedm vývozců v Číně: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd a Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Rada uložila nařízením (ES) č. 1531/2002 (2) konečné antidumpingové clo na dovozy barevných televizních přijímačů (dále jen „dotyčný výrobek“) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) do Společenství. Rozhodnutím Komise 2002/683/ES (3) byl přijat závazek pro sedm vývozců v Číně: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd a Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd.

| (2) | Nařízením 1531/2002 byla pro dovozy dotyčného výrobku z Číny sazba cla uplatňovaná k čisté ceně s dodáním na hranice Společenství před proclením stanovena na 44,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením 1531/2002 byla pro dovozy dotyčného výrobku z Číny sazba cla uplatňovaná k čisté ceně s dodáním na hranice Společenství před proclením stanovena na 44,6 %.

2.   Šetření

| (3) | Dne 20. března 2004 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) oznámila zahájení řady částečných prozatímních přezkumů antidumpingových opatření uplatňovaných na dovozy některých výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky, Ruské federace, Ukrajiny a Běloruské republiky podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení. Jedním z opatření, o kterých byl přezkum zahájen, je antidumpingové opatření uložené na dovoz barevných televizních přijímačů pocházejících z Číny (dále jen „opatření“). |
| --- | --- |

(3)

Dne 20. března 2004 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) oznámila zahájení řady částečných prozatímních přezkumů antidumpingových opatření uplatňovaných na dovozy některých výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky, Ruské federace, Ukrajiny a Běloruské republiky podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení. Jedním z opatření, o kterých byl přezkum zahájen, je antidumpingové opatření uložené na dovoz barevných televizních přijímačů pocházejících z Číny (dále jen „opatření“).

| (4) | Přezkum byl zahájen z podnětu Komise za účelem zjištění, zda bude vhodné v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) opatření upravit. |
| --- | --- |

(4)

Přezkum byl zahájen z podnětu Komise za účelem zjištění, zda bude vhodné v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) opatření upravit.

| (5) | Jelikož je v současné době určité množství dovozů dotyčného výrobku pocházejícího z Číny předmětem cenového závazku pro specifický objem, byl přezkum opatření zahájen za účelem zjištění, zda by tento závazek, který byl vypracován na základě údajů pro Společenství 15 členských států, měl být upraven tak, aby zohlednil rozšíření. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož je v současné době určité množství dovozů dotyčného výrobku pocházejícího z Číny předmětem cenového závazku pro specifický objem, byl přezkum opatření zahájen za účelem zjištění, zda by tento závazek, který byl vypracován na základě údajů pro Společenství 15 členských států, měl být upraven tak, aby zohlednil rozšíření.

3.   Strany dotčené šetřením

| (6) | Všechny dotčené strany, které jsou Komisi známy, včetně výrobního odvětví Společenství, sdružení výrobců nebo uživatelů ve Společenství, vyvážejících výrobců v dotyčných zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných orgánů dotyčných zemí, jakož i dotčených stran v deseti nových členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 (dále jen „EU10“), byly informovány o zahájení šetření a byla jim dána možnost předložit písemné stanovisko, sdělit informace a předložit příslušné důkazy ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Byly vyslechnuty všechny dotčené strany, které o to požádaly a prokázaly k tomu důvody. |
| --- | --- |

(6)

Všechny dotčené strany, které jsou Komisi známy, včetně výrobního odvětví Společenství, sdružení výrobců nebo uživatelů ve Společenství, vyvážejících výrobců v dotyčných zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných orgánů dotyčných zemí, jakož i dotčených stran v deseti nových členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 (dále jen „EU10“), byly informovány o zahájení šetření a byla jim dána možnost předložit písemné stanovisko, sdělit informace a předložit příslušné důkazy ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Byly vyslechnuty všechny dotčené strany, které o to požádaly a prokázaly k tomu důvody.

| (7) | V tomto ohledu vyjádřily svá stanoviska tyto dotčené strany:






  a) | výrobce Společenství:






  — | Royal Philips Electronics, Eindhoven, Nizozemsko |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

V tomto ohledu vyjádřily svá stanoviska tyto dotčené strany:

a)

výrobce Společenství:

—

Royal Philips Electronics, Eindhoven, Nizozemsko

| b) | vyvážející výrobci:






  — | Čínská obchodní komora, Peking, Čínská lidová republika, jednající jménem těchto vyvážejících výrobců: |
| --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobci:

—

Čínská obchodní komora, Peking, Čínská lidová republika, jednající jménem těchto vyvážejících výrobců:

| — | Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, |
| --- | --- |

—

Haier Electrical Appliances Corporation Ltd,

| — | Hisense Import & Export Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Hisense Import & Export Co., Ltd,

| — | Konka Group Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Konka Group Co., Ltd,

| — | Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Sichuan Changhong Electric Co. Ltd,

| — | Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd,

| — | TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd,

| — | Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd, |
| --- | --- |

—

Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd,

B.   DOTYČNÝ VÝROBEK

| (8) | Dotyčným výrobkem jsou barevné televizní přijímače s úhlopříčkou větší než 15,5 cm, též s vestavěnými rozhlasovými přijímači nebo hodinami. Tento výrobek je v současné době kódů KN ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 a 8528 12 66. |
| --- | --- |

(8)

Dotyčným výrobkem jsou barevné televizní přijímače s úhlopříčkou větší než 15,5 cm, též s vestavěnými rozhlasovými přijímači nebo hodinami. Tento výrobek je v současné době kódů KN ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 a 8528 12 66.

C.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

1.   Tvrzení dotčených stran

| (9) | Podle tvrzení Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz přístrojů a elektronických výrobků (The China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, dále jen „CCCME“) jednající jménem společností, kterým byl ve spojení s CCCME udělen závazek, byl objem dovozů, na který se cenový závazek vztahuje, stanoven na základě podílu zjevné spotřeby EU 15 členských států. Argumentovala tedy, že závazek by měl být opraven tak, aby náležitě zohlednil trh EU 25 členských států. Tvrdila, že taková oprava je důležitá z důvodu zamezení diskriminace ve prospěch jiných vývozců dotyčného výrobku do EU. |
| --- | --- |

(9)

Podle tvrzení Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz přístrojů a elektronických výrobků (The China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, dále jen „CCCME“) jednající jménem společností, kterým byl ve spojení s CCCME udělen závazek, byl objem dovozů, na který se cenový závazek vztahuje, stanoven na základě podílu zjevné spotřeby EU 15 členských států. Argumentovala tedy, že závazek by měl být opraven tak, aby náležitě zohlednil trh EU 25 členských států. Tvrdila, že taková oprava je důležitá z důvodu zamezení diskriminace ve prospěch jiných vývozců dotyčného výrobku do EU.

2.   Připomínky členských států

| (10) | Členské státy vyjádřily své názory a většina z nich podporuje úpravu opatření, aby se zohlednilo rozšíření. |
| --- | --- |

(10)

Členské státy vyjádřily své názory a většina z nich podporuje úpravu opatření, aby se zohlednilo rozšíření.

3.   Hodnocení

| (11) | Byla provedena analýza dostupných údajů a informací, která potvrdila, že objemy dovozu dotyčného výrobku z Číny do EU10 byly významné. S ohledem na to, že objem dovozů podléhající platnému cenovému závazku byl stanoven na základě dovozů do EU 15 členských států, nezohledňuje cenový závazek následek růstu trhu po rozšíření. |
| --- | --- |

(11)

Byla provedena analýza dostupných údajů a informací, která potvrdila, že objemy dovozu dotyčného výrobku z Číny do EU10 byly významné. S ohledem na to, že objem dovozů podléhající platnému cenovému závazku byl stanoven na základě dovozů do EU 15 členských států, nezohledňuje cenový závazek následek růstu trhu po rozšíření.

4.   Závěr

| (12) | Při zvážení výše uvedeného se má za to, že z důvodu zohlednění rozšíření je vhodné upravit opatření tak, aby byl zajištěn dodatečný objem dovozů na trh EU10. |
| --- | --- |

(12)

Při zvážení výše uvedeného se má za to, že z důvodu zohlednění rozšíření je vhodné upravit opatření tak, aby byl zajištěn dodatečný objem dovozů na trh EU10.

| (13) | Původní objem dovozů podléhající cenovému závazku pro EU 15 členských států byl vypočten jako rostoucí množství, které má dosáhnout daný podíl zjevné spotřeby EU v pátém roce závazku. Navýšení objemu dovozů podléhajícího cenovému závazku lze vypočítat podle stejné metody výpočtu. |
| --- | --- |

(13)

Původní objem dovozů podléhající cenovému závazku pro EU 15 členských států byl vypočten jako rostoucí množství, které má dosáhnout daný podíl zjevné spotřeby EU v pátém roce závazku. Navýšení objemu dovozů podléhajícího cenovému závazku lze vypočítat podle stejné metody výpočtu.

| (14) | Považuje se tedy za vhodné, aby Komise mohla přijmout návrh pozměněného závazku odrážející situaci po rozšíření a vypočtený na základě metody popsané v 13. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

(14)

Považuje se tedy za vhodné, aby Komise mohla přijmout návrh pozměněného závazku odrážející situaci po rozšíření a vypočtený na základě metody popsané v 13. bodu odůvodnění,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Komise může s ohledem na dovoz barevných televizních přijímačů pocházejících z Čínské lidové republiky přijmout návrh pozměněného závazku, kterým se zvýší objem dovozů podléhající cenovému závazku přijatému rozhodnutím 2002/683/ES. Navýšení se vypočítá za použití stejné metody výpočtu, jíž bylo použito ke stanovení původního cenového závazku pro EU 15 členských států, tedy jako rostoucí množství, které dosáhne daný podíl zjevné spotřeby Společenství v pátém roce závazku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. května 2004.

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

B. COWEN

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 231, 29.8.2002, s. 1.

2

(3)  Úř. vêst. L 231, 29.8.2002, s. 42.

3

(4)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

4

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1000/2004

ze dne 18. května 2004

o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů některých izotropních elektroplechů a pásů z křemíkové elektrooceli širších než 500 mm pocházejících z Ruské federace a o vedení záznamů o dovozech některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruské federace

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně proti dumpingovým dovozům ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (2) (základní nařízení), a zejména na čl. 8, čl. 11 odst. 3, čl. 21 a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | nařízením (ES) č. 990/2004 (3), pozměnila Rada nařízení (ES) č. 151/2003 (4), kterým se zavádějí antidumpingová opatření na dovozy některých izotropních elektroplechů („dotčeného produktu“) pocházejících z Ruské federace (Ruska) do Společenství. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice, před clem, se pro dovozy dotčeného produktu vyráběného výrobcem Novolipetsk Iron & Steel Corporation stanoví na 40,1 % a pro dovozy dotčeného produktu vyráběného výrobcem OOO Viz Stal na 14,7 %; |
| --- | --- |

(1)

nařízením (ES) č. 990/2004 (3), pozměnila Rada nařízení (ES) č. 151/2003 (4), kterým se zavádějí antidumpingová opatření na dovozy některých izotropních elektroplechů („dotčeného produktu“) pocházejících z Ruské federace (Ruska) do Společenství. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice, před clem, se pro dovozy dotčeného produktu vyráběného výrobcem Novolipetsk Iron & Steel Corporation stanoví na 40,1 % a pro dovozy dotčeného produktu vyráběného výrobcem OOO Viz Stal na 14,7 %;

2.   Šetření

| (2) | Komise 20. března 2004 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5), informovala o zahájení částečného prozatímního přezkoumání platných opatření („opatření“) podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení; |
| --- | --- |

(2)

Komise 20. března 2004 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5), informovala o zahájení částečného prozatímního přezkoumání platných opatření („opatření“) podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení;

| (3) | přezkoumání bylo zahájeno z podnětu Komise s cílem zjistit, zda v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 („rozšíření“) a při zohlednění zájmů Společenství je třeba opatření upravit tak, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na všechny zúčastněné strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů; |
| --- | --- |

(3)

přezkoumání bylo zahájeno z podnětu Komise s cílem zjistit, zda v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 („rozšíření“) a při zohlednění zájmů Společenství je třeba opatření upravit tak, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na všechny zúčastněné strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů;

| (4) | všechny zúčastněné strany, včetně průmyslu Společenství, sdružení výrobců a spotřebitelů ve Společenství, vývozců/výrobců v dotčených zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných úřadů v dotčených zemích, i zúčastněné strany v deseti nových členských státech, které k Evropské unii přistoupily 1. května 2004 („EU10“), byly o zahájení šetření informovány a bylo jim umožněno vyjádřit písemně své stanovisko, předložit informace a důkazy, a to ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny; |
| --- | --- |

(4)

všechny zúčastněné strany, včetně průmyslu Společenství, sdružení výrobců a spotřebitelů ve Společenství, vývozců/výrobců v dotčených zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných úřadů v dotčených zemích, i zúčastněné strany v deseti nových členských státech, které k Evropské unii přistoupily 1. května 2004 („EU10“), byly o zahájení šetření informovány a bylo jim umožněno vyjádřit písemně své stanovisko, předložit informace a důkazy, a to ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny;

3.   Výsledek šetření

| (5) | jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 990/2004, vyšetřování došlo k závěru, že je v zájmu Společenství stávající opatření upravit, a to za předpokladu, že taková úprava výrazně nepoškodí žádoucí úroveň ochrany obchodu; |
| --- | --- |

(5)

jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 990/2004, vyšetřování došlo k závěru, že je v zájmu Společenství stávající opatření upravit, a to za předpokladu, že taková úprava výrazně nepoškodí žádoucí úroveň ochrany obchodu;

4.   Závazky

| (6) | v souladu se závěry nařízení (ES) č. 990/2004 navrhla Komise podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení dotčeným společnostem závazky. V důsledku toho byly postupně nabídnuty závazky (i) jedním vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku v Rusku (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) spolu se společností ve Švýcarsku (Stinol A.G.) a (ii) druhým vyvážejícím výrobcem dotčeného produktu v Rusku (OOO Viz Stal) spolu s jeho spřízněnou společností Duferco S.A. ve Švýcarsku; |
| --- | --- |

(6)

v souladu se závěry nařízení (ES) č. 990/2004 navrhla Komise podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení dotčeným společnostem závazky. V důsledku toho byly postupně nabídnuty závazky (i) jedním vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku v Rusku (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) spolu se společností ve Švýcarsku (Stinol A.G.) a (ii) druhým vyvážejícím výrobcem dotčeného produktu v Rusku (OOO Viz Stal) spolu s jeho spřízněnou společností Duferco S.A. ve Švýcarsku;

| (7) | je třeba zdůraznit, že podle čl. 22 písm. c) základního nařízení se tyto závazky považují za zvláštní opatření, protože podle závěrů nařízení (ES) č. 990/2004 nejsou přímo rovnocenné antidumpingovému clu; |
| --- | --- |

(7)

je třeba zdůraznit, že podle čl. 22 písm. c) základního nařízení se tyto závazky považují za zvláštní opatření, protože podle závěrů nařízení (ES) č. 990/2004 nejsou přímo rovnocenné antidumpingovému clu;

| (8) | přesto však v souladu s nařízením (ES) č. 990/2004 závazky každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zavazují k tomu, aby dodržoval dovozní limity a aby, z důvodu sledování závazku, dotčený vyvážející výrobce rovněž souhlasil s tím, že bude široce dodržovat tradiční strukturu prodeje jednotlivým zákazníkům z EU10. Vyvážející výrobci jsou si rovněž vědomi toho, že pokud se zjistí, že se tato struktura prodeje významným způsobem změnila, nebo že se jakýmkoli způsobem ztížilo či znemožnilo sledování těchto závazků, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazků společnosti, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly; Komise rovněž může upravit výši limitu nebo se uchýlit k jiným nápravným krokům; |
| --- | --- |

(8)

přesto však v souladu s nařízením (ES) č. 990/2004 závazky každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zavazují k tomu, aby dodržoval dovozní limity a aby, z důvodu sledování závazku, dotčený vyvážející výrobce rovněž souhlasil s tím, že bude široce dodržovat tradiční strukturu prodeje jednotlivým zákazníkům z EU10. Vyvážející výrobci jsou si rovněž vědomi toho, že pokud se zjistí, že se tato struktura prodeje významným způsobem změnila, nebo že se jakýmkoli způsobem ztížilo či znemožnilo sledování těchto závazků, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazků společnosti, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly; Komise rovněž může upravit výši limitu nebo se uchýlit k jiným nápravným krokům;

| (9) | jednou z podmínek závazků také je, že budou-li jakýmkoli způsobem porušeny, je Komise oprávněna zrušit jejich přijetí, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly; |
| --- | --- |

(9)

jednou z podmínek závazků také je, že budou-li jakýmkoli způsobem porušeny, je Komise oprávněna zrušit jejich přijetí, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly;

| (10) | společnosti rovněž poskytnou Komisi pravidelné a podrobné údaje o svých vývozech do Společenství, což Komisi umožní tyto závazky účinně sledovat; |
| --- | --- |

(10)

společnosti rovněž poskytnou Komisi pravidelné a podrobné údaje o svých vývozech do Společenství, což Komisi umožní tyto závazky účinně sledovat;

| (11) | aby byla Komise schopna účinně sledovat, zda společnosti své závazky plní, bude osvobození od cla při předložení žádosti příslušnému celnímu orgánu o propuštění do volného oběhu v souladu se závazkem podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 990/2004. Tento rozsah informací je rovněž potřebný k tomu, aby celní orgány mohly s dostatečnou přesností ověřit, zda zásilka odpovídá obchodním dokladům. V případě, že nebude tato faktura předložena nebo nebude odpovídat výrobku vykazovanému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo; |
| --- | --- |

(11)

aby byla Komise schopna účinně sledovat, zda společnosti své závazky plní, bude osvobození od cla při předložení žádosti příslušnému celnímu orgánu o propuštění do volného oběhu v souladu se závazkem podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 990/2004. Tento rozsah informací je rovněž potřebný k tomu, aby celní orgány mohly s dostatečnou přesností ověřit, zda zásilka odpovídá obchodním dokladům. V případě, že nebude tato faktura předložena nebo nebude odpovídat výrobku vykazovanému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo;

| (12) | s ohledem na výše uvedené skutečnosti se nabídky závazků považují za přijatelné; |
| --- | --- |

(12)

s ohledem na výše uvedené skutečnosti se nabídky závazků považují za přijatelné;

| (13) | přijetí závazků se omezuje na počáteční období šesti měsíců bez dotčení normální doby trvání opatření; po konci tohoto období závazky zaniknou, pokud nebude Komise považovat za vhodné prodloužit lhůtu pro použití zvláštních opatření na dalších šest měsíců; |
| --- | --- |

(13)

přijetí závazků se omezuje na počáteční období šesti měsíců bez dotčení normální doby trvání opatření; po konci tohoto období závazky zaniknou, pokud nebude Komise považovat za vhodné prodloužit lhůtu pro použití zvláštních opatření na dalších šest měsíců;

B.   ZÁZNAMY O DOVOZECH

| (14) | s ohledem na neobvyklé okolnosti v daném případě a na přirozené riziko porušování závazků vyvolané cenovými rozdíly mezi EU10 a EU15 a na jejich dočasnou povahu panuje názor, že existují dostatečné důvody pro to, aby byly v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení vedeny záznamy o některých dovozech dotčeného výrobku po dobu nejdéle devíti měsíců; |
| --- | --- |

(14)

s ohledem na neobvyklé okolnosti v daném případě a na přirozené riziko porušování závazků vyvolané cenovými rozdíly mezi EU10 a EU15 a na jejich dočasnou povahu panuje názor, že existují dostatečné důvody pro to, aby byly v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení vedeny záznamy o některých dovozech dotčeného výrobku po dobu nejdéle devíti měsíců;

| (15) | celním orgánům se proto ukládá, aby podnikaly příslušné kroky vedoucí k vedení záznamů o dovozech do Společenství dotčených produktů pocházejících z Ruska vyvážených společnostmi, jež nabídly přijatelné závazky a pro něž se požaduje výhoda z osvobození od antidumpingového cla; |
| --- | --- |

(15)

celním orgánům se proto ukládá, aby podnikaly příslušné kroky vedoucí k vedení záznamů o dovozech do Společenství dotčených produktů pocházejících z Ruska vyvážených společnostmi, jež nabídly přijatelné závazky a pro něž se požaduje výhoda z osvobození od antidumpingového cla;

| (16) | zjistí-li se porušení závazku, mohou být na zboží dané do volného oběhu ve Společenství uložena se zpětnou platností cla, a to od data porušení závazku; |
| --- | --- |

(16)

zjistí-li se porušení závazku, mohou být na zboží dané do volného oběhu ve Společenství uložena se zpětnou platností cla, a to od data porušení závazku;

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Tímto se přijímají závazky nabídnuté níže uvedenými vyvážejícími výrobci v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů izotropních plechů válcovaných za studena a pásů z křemíkové elektrooceli širších než 500 mm pocházejících z Ruské federace:

| Země | Společnost | Doplňkový kód Taric |
| --- | --- | --- |
| Ruská federace | vyrobeno společností Novolipetsk Iron & Steel Corporation, Lipetsk, Rusko a prodáváno společností Stinol A.G., Lugano, Švýcarsko, jejímu prvnímu odběrateli ve Společenství coby dovozci | A524 |
| Ruská federace | vyrobeno společností OOO Viz Stal, Jekatěrinburg, Rusko a prodáváno společností Duferco S.A., Lugano, Švýcarsko, prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci | A525 |

Země

Společnost

Doplňkový kód Taric

Ruská federace

vyrobeno společností Novolipetsk Iron & Steel Corporation, Lipetsk, Rusko a prodáváno společností Stinol A.G., Lugano, Švýcarsko, jejímu prvnímu odběrateli ve Společenství coby dovozci

A524

Ruská federace

vyrobeno společností OOO Viz Stal, Jekatěrinburg, Rusko a prodáváno společností Duferco S.A., Lugano, Švýcarsko, prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci

A525

Článek 2

Celním orgánům se tímto ukládá, aby v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96 podnikly příslušné kroky k vedení záznamů o dovozech do Společenství izotropních plechů válcovaných za studena a pásů z křemíkové elektrooceli širších než 500 mm pocházejících z Ruska a spadajících pod kód KN 7225 11 00 (plechy o šířce nejméně 600 mm) a ex 7226 11 00 (plechy o šířce větší než 500 mm ale menší než 600 mm), vyráběných a prodávaných společnostmi uvedenými v článku 1, pro něž se požaduje osvobození od antidumpingových cel uložených nařízením Rady (ES) č. 990/2004.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a zůstává v platnosti po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. května 2004.

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 25, 30.1.2003, s. 7.

4

(5)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

5

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1001/2004

ze dne 18. května 2004

o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů dusičnanu amonného pocházejících z Ruské federace a Ukrajiny a o vedení celních záznamů o dovozech dusičnanu amonného z Ruské federace a Ukrajiny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (2) (základní nařízení) a zejména na čl. 8, čl. 11 odst. 3, čl. 21 a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Po přezkoumání před pozbytím platnosti a po prozatímním přezkoumání Rada nařízením (ES) č. 658/2002 (3), uložila definitivní antidumpingové clo na dovozy dusičnanu amonného (dotčený výrobek) pocházejícího z Ruské federace (Ruska). Rada uložila nařízením (ES) č. 132/2001 (4) konečné antidumpingové clo na dovozy dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny. Rada pozměnila svým nařízením (ES) č. 993/2004 (5) nařízení (ES) č. 658/2002 a (ES) č. 132/2001. |
| --- | --- |

(1)

Po přezkoumání před pozbytím platnosti a po prozatímním přezkoumání Rada nařízením (ES) č. 658/2002 (3), uložila definitivní antidumpingové clo na dovozy dusičnanu amonného (dotčený výrobek) pocházejícího z Ruské federace (Ruska). Rada uložila nařízením (ES) č. 132/2001 (4) konečné antidumpingové clo na dovozy dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny. Rada pozměnila svým nařízením (ES) č. 993/2004 (5) nařízení (ES) č. 658/2002 a (ES) č. 132/2001.

| (2) | Opatřením v případě Ruska je množstevní clo 47,07 EUR/t a v případě Ukrajiny množstevní clo 33,25 EUR/t. |
| --- | --- |

(2)

Opatřením v případě Ruska je množstevní clo 47,07 EUR/t a v případě Ukrajiny množstevní clo 33,25 EUR/t.

2.   Šetření

| (3) | Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) dne 20. března 2004 informovala Komise o zahájení částečného prozatímního přezkoumání platných opatření (dále jen „opatření“) podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) dne 20. března 2004 informovala Komise o zahájení částečného prozatímního přezkoumání platných opatření (dále jen „opatření“) podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení.

| (4) | Přezkoumání bylo zahájeno z podnětu Komise s cílem zjistit, zda v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) a při zohlednění zájmů Společenství je třeba opatření upravit tak, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na všechny zúčastněné strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů. |
| --- | --- |

(4)

Přezkoumání bylo zahájeno z podnětu Komise s cílem zjistit, zda v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) a při zohlednění zájmů Společenství je třeba opatření upravit tak, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na všechny zúčastněné strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů.

| (5) | Všechny zúčastněné strany, včetně průmyslu Společenství, sdružení výrobců a spotřebitelů ve Společenství, vývozců/výrobců v dotčených zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných úřadů v dotčených zemích, i zúčastněné strany v deseti nových členských státech, které k Evropské unii přistoupily 1. května 2004 (EU10), byly o zahájení šetření informovány a bylo jim umožněno vyjádřit písemně své stanovisko, předložit informace a důkazy, a to v době stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(5)

Všechny zúčastněné strany, včetně průmyslu Společenství, sdružení výrobců a spotřebitelů ve Společenství, vývozců/výrobců v dotčených zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných úřadů v dotčených zemích, i zúčastněné strany v deseti nových členských státech, které k Evropské unii přistoupily 1. května 2004 (EU10), byly o zahájení šetření informovány a bylo jim umožněno vyjádřit písemně své stanovisko, předložit informace a důkazy, a to v době stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny.

3.   Výsledek šetření

| (6) | Jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 993/2004, šetření došlo k závěru, že je v zájmu Společenství upravit stávající opatření, a to za předpokladu, že tyto úpravy výrazně nepoškodí žádoucí úroveň ochrany obchodu. |
| --- | --- |

(6)

Jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 993/2004, šetření došlo k závěru, že je v zájmu Společenství upravit stávající opatření, a to za předpokladu, že tyto úpravy výrazně nepoškodí žádoucí úroveň ochrany obchodu.

4.   Závazky

| (7) | Komise na základě závěrů nařízení (ES) č. 993/2004 podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení navrhla dotčeným společnostem závazky. V důsledku toho byly postupně navrženy závazky (i) jedním vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku z Ukrajiny (OJSC „Azot“), (ii) vyvážejícím výrobcem z Ruska (CJSC MCC Eurochem ohledně zboží vyráběného v jeho výrobním závodě JSC Nak Azot, Rusko) společně se spřízněnou společností (Cumberland Sound Ltd., Britské Panenské ostrovy), (iii) jednotlivě dvěma vyvážejícími výrobci z Ruska (OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ a JSC„Azot“) a (iv) společně dvěma spřízněnými vyvážejícími výrobci – akciovou společností„Acron“, Rusko a akciovou společností„Dorogobuzh“, Rusko. |
| --- | --- |

(7)

Komise na základě závěrů nařízení (ES) č. 993/2004 podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení navrhla dotčeným společnostem závazky. V důsledku toho byly postupně navrženy závazky (i) jedním vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku z Ukrajiny (OJSC „Azot“), (ii) vyvážejícím výrobcem z Ruska (CJSC MCC Eurochem ohledně zboží vyráběného v jeho výrobním závodě JSC Nak Azot, Rusko) společně se spřízněnou společností (Cumberland Sound Ltd., Britské Panenské ostrovy), (iii) jednotlivě dvěma vyvážejícími výrobci z Ruska (OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ a JSC„Azot“) a (iv) společně dvěma spřízněnými vyvážejícími výrobci – akciovou společností„Acron“, Rusko a akciovou společností„Dorogobuzh“, Rusko.

| (8) | Z podání společnosti OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ a veřejně dostupných informací na internetu je Komisi známo, že JSC „Azot“ a OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat jsou propojeny prostřednictvím agrochemické korporace „Azot“, jež vlastní výrazně více než 5 % kapitálu v každé z uvedených dvou společností. Proto podle článku 2 základního nařízení a definice osob ve spojení podle článku 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (7) Komise považuje společnosti JSC „Azot“ a OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ za strany ve spojení. Je třeba uvést, že mimořádný nárůst objemu exportu jednoho z těchto dvou vyvážejících výrobců, totiž OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“, do EU10, zjištěný během prvních měsíců roku 2004, byl vyšší než jejich společný tradiční objem vývozu do EU10. Proto se závazek předložený těmito dvěma vyvážejícími výrobci zamítá, protože horní limit závazku obou těchto dvou vyvážejících výrobců dohromady, počítaný jako tradiční objem vývozu do EU10 v letech 2001 a 2002, po odečtení mimořádného nárůstu objemu vývozu do EU10, zjištěného v prvních měsících 2004, je záporný |
| --- | --- |

(8)

Z podání společnosti OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ a veřejně dostupných informací na internetu je Komisi známo, že JSC „Azot“ a OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat jsou propojeny prostřednictvím agrochemické korporace „Azot“, jež vlastní výrazně více než 5 % kapitálu v každé z uvedených dvou společností. Proto podle článku 2 základního nařízení a definice osob ve spojení podle článku 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (7) Komise považuje společnosti JSC „Azot“ a OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ za strany ve spojení. Je třeba uvést, že mimořádný nárůst objemu exportu jednoho z těchto dvou vyvážejících výrobců, totiž OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“, do EU10, zjištěný během prvních měsíců roku 2004, byl vyšší než jejich společný tradiční objem vývozu do EU10. Proto se závazek předložený těmito dvěma vyvážejícími výrobci zamítá, protože horní limit závazku obou těchto dvou vyvážejících výrobců dohromady, počítaný jako tradiční objem vývozu do EU10 v letech 2001 a 2002, po odečtení mimořádného nárůstu objemu vývozu do EU10, zjištěného v prvních měsících 2004, je záporný

| (9) | Je třeba poukázat na to, že podle čl. 22 písm. c) základního nařízení se jakékoli závazky přijaté tímto nařízením považují za zvláštní opatření, protože podle závěrů nařízení (ES) č. 993/2004 nejsou přímo rovnocenné antidumpingovému clu. |
| --- | --- |

(9)

Je třeba poukázat na to, že podle čl. 22 písm. c) základního nařízení se jakékoli závazky přijaté tímto nařízením považují za zvláštní opatření, protože podle závěrů nařízení (ES) č. 993/2004 nejsou přímo rovnocenné antidumpingovému clu.

| (10) | Přesto však v souladu s nařízením (ES) č. 993/2004 závazky každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zavazují k tomu, aby dodržoval minimální dovozní ceny v rámci dovozních limitů a aby, z důvodu sledování závazku, vyvážející výrobce rovněž souhlasil s tím, že bude důsledně dodržovat tradiční strukturu prodeje jednotlivým zákazníkům z EU10. Vyvážející výrobci jsou si rovněž vědomi toho, že pokud se zjistí, že se tato struktura prodeje významným způsobem změnila, nebo že se jakýmkoli způsobem ztížilo či znemožnilo monitorování těchto závazků, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazků společnosti, což povede k uložení konečných antidumpingových cel namísto závazku nebo může rovněž upravit výši limitu, nebo může přijmout jiná nápravná opatření. |
| --- | --- |

(10)

Přesto však v souladu s nařízením (ES) č. 993/2004 závazky každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zavazují k tomu, aby dodržoval minimální dovozní ceny v rámci dovozních limitů a aby, z důvodu sledování závazku, vyvážející výrobce rovněž souhlasil s tím, že bude důsledně dodržovat tradiční strukturu prodeje jednotlivým zákazníkům z EU10. Vyvážející výrobci jsou si rovněž vědomi toho, že pokud se zjistí, že se tato struktura prodeje významným způsobem změnila, nebo že se jakýmkoli způsobem ztížilo či znemožnilo monitorování těchto závazků, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazků společnosti, což povede k uložení konečných antidumpingových cel namísto závazku nebo může rovněž upravit výši limitu, nebo může přijmout jiná nápravná opatření.

| (11) | Jednou z podmínek závazků je, že pokud budou jakýmkoli způsobem porušeny, je Komise oprávněna zrušit jejich přijetí, což povede k uložení konečných antidumpingových cel namísto závazku. |
| --- | --- |

(11)

Jednou z podmínek závazků je, že pokud budou jakýmkoli způsobem porušeny, je Komise oprávněna zrušit jejich přijetí, což povede k uložení konečných antidumpingových cel namísto závazku.

| (12) | Společnosti rovněž poskytnou Komisi pravidelné a podrobné údaje o svých vývozech do Společenství, což Komisi umožní tyto závazky účinně sledovat. |
| --- | --- |

(12)

Společnosti rovněž poskytnou Komisi pravidelné a podrobné údaje o svých vývozech do Společenství, což Komisi umožní tyto závazky účinně sledovat.

| (13) | Aby byla Komise schopna účinně sledovat, zda společnosti své závazky plní, bude osvobození od cla při předložení žádosti příslušnému celnímu orgánu o propuštění do volného oběhu v souladu se závazkem podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 993/2004. Tento rozsah informací je potřebný i k tomu, aby celní orgány byly schopny stanovit s dostatečnou přesností, zda dodávka odpovídá obchodním dokumentům. V případě, že tato faktura nebude předložena nebo nebude odpovídat výrobku předloženému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(13)

Aby byla Komise schopna účinně sledovat, zda společnosti své závazky plní, bude osvobození od cla při předložení žádosti příslušnému celnímu orgánu o propuštění do volného oběhu v souladu se závazkem podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 993/2004. Tento rozsah informací je potřebný i k tomu, aby celní orgány byly schopny stanovit s dostatečnou přesností, zda dodávka odpovídá obchodním dokumentům. V případě, že tato faktura nebude předložena nebo nebude odpovídat výrobku předloženému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo.

| (14) | S ohledem na výše uvedené se nabídky závazků předložené OJSC „Azot“, CJSC MCC Eurochem u zboží vyrobeného v jejím výrobním závodě JSC Nak Azot, Rusko a akciovou společností„Acron“společně s akciovou společností„Dorogobuzh“ považují za přijatelné. |
| --- | --- |

(14)

S ohledem na výše uvedené se nabídky závazků předložené OJSC „Azot“, CJSC MCC Eurochem u zboží vyrobeného v jejím výrobním závodě JSC Nak Azot, Rusko a akciovou společností„Acron“společně s akciovou společností„Dorogobuzh“ považují za přijatelné.

| (15) | Přijetí závazků je omezeno na počáteční období šesti měsíců, aniž by byla dotčena normální doba trvání opatření. Přesto však bude další trvání přijetí závazků (šest měsíců od jejich přijetí) podléhat přezkoumání Komisí s cílem ověřit, zda v EU10 i nadále existují mimořádné a negativní podmínky pro koncové uživatele, jež vedly k přijetí závazků. S ohledem na krátkodobou povahu závazků a výjimečné okolnosti, za kterých jsou přijaty, mohou útvary Komise, po konzultaci s Poradním výborem, některé podmínky závazků upravit, pokud bude po uplynutí přiměřené doby zjištěno, že závazky nepřinášejí zamýšlené výsledky, pokud jde o umožnění, aby pokračovaly tradiční vývozní toky do EU10. Změněné podmínky závazků však musí nadále významně přispívat k odstranění poškození. |
| --- | --- |

(15)

Přijetí závazků je omezeno na počáteční období šesti měsíců, aniž by byla dotčena normální doba trvání opatření. Přesto však bude další trvání přijetí závazků (šest měsíců od jejich přijetí) podléhat přezkoumání Komisí s cílem ověřit, zda v EU10 i nadále existují mimořádné a negativní podmínky pro koncové uživatele, jež vedly k přijetí závazků. S ohledem na krátkodobou povahu závazků a výjimečné okolnosti, za kterých jsou přijaty, mohou útvary Komise, po konzultaci s Poradním výborem, některé podmínky závazků upravit, pokud bude po uplynutí přiměřené doby zjištěno, že závazky nepřinášejí zamýšlené výsledky, pokud jde o umožnění, aby pokračovaly tradiční vývozní toky do EU10. Změněné podmínky závazků však musí nadále významně přispívat k odstranění poškození.

B.   ZÁZNAMY O DOVOZECH

| (16) | S ohledem na neobvyklé okolnosti v tomto případu a na přirozené riziko porušování závazků vyvolané cenovými rozdíly mezi EU10 a EU15 a na jejich krátkodobou povahu panuje názor, že existují dostatečné důvody pro to, aby byly v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení vedeny záznamy o některých dovozech dotčeného výrobku po dobu nejdéle devíti měsíců. |
| --- | --- |

(16)

S ohledem na neobvyklé okolnosti v tomto případu a na přirozené riziko porušování závazků vyvolané cenovými rozdíly mezi EU10 a EU15 a na jejich krátkodobou povahu panuje názor, že existují dostatečné důvody pro to, aby byly v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení vedeny záznamy o některých dovozech dotčeného výrobku po dobu nejdéle devíti měsíců.

| (17) | Celním orgánům se proto ukládá, aby podnikly příslušné kroky nutné k vedení záznamů o dovozech do Společenství dotyčných produktů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, vyvážených společnostmi, jež nabídly přijatelné závazky a pro něž se požaduje osvobození od antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(17)

Celním orgánům se proto ukládá, aby podnikly příslušné kroky nutné k vedení záznamů o dovozech do Společenství dotyčných produktů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, vyvážených společnostmi, jež nabídly přijatelné závazky a pro něž se požaduje osvobození od antidumpingového cla.

| (18) | Zjistí-li se porušení závazku, mohou být na zboží propuštěné do volného oběhu ve Společenství uložena se zpětnou platností cla, a to od data porušení závazku, |
| --- | --- |

(18)

Zjistí-li se porušení závazku, mohou být na zboží propuštěné do volného oběhu ve Společenství uložena se zpětnou platností cla, a to od data porušení závazku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Závazky nabídnuté níže uvedenými vyvážejícími výrobci v návaznosti na antidumpingové řízení ohledně dovozů dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny a Ruské federace se tímto přijímají.

| Země | Společnost | Doplňkový kód v rámci Taric |
| --- | --- | --- |
| Ukrajina | Vyrobeno a vyvezeno společností OJSC „Azot“, Cherkasy, Ukrajina jejímu prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci. | A521 |
| Ruská federace | Vyrobeno společností OJSC MCC Eurochem, Moskva, Rusko v jejím výrobním závodě JSC Nak Azot, Novomoskovsk, Rusko a prodáno společností Cumberland Sound Ltd., Tortola, Britské Panenské ostrovy prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci. | A522 |
| Ruská federace | Vyrobeno a vyvezeno akciovou společností „Acron“, Veliky Novgorod, Rusko nebo akciovou společností „Dorogobuzh“ Verchnedneprovsky, oblast Smolensk, Rusko prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci. | A523 |

Země

Společnost

Doplňkový kód v rámci Taric

Ukrajina

Vyrobeno a vyvezeno společností OJSC „Azot“, Cherkasy, Ukrajina jejímu prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci.

A521

Ruská federace

Vyrobeno společností OJSC MCC Eurochem, Moskva, Rusko v jejím výrobním závodě JSC Nak Azot, Novomoskovsk, Rusko a prodáno společností Cumberland Sound Ltd., Tortola, Britské Panenské ostrovy prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci.

A522

Ruská federace

Vyrobeno a vyvezeno akciovou společností „Acron“, Veliky Novgorod, Rusko nebo akciovou společností „Dorogobuzh“ Verchnedneprovsky, oblast Smolensk, Rusko prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci.

A523

Článek 2

Celním orgánům se tímto ukládá, aby podle čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96 podnikly příslušné kroky k zaznamenání dovozů do Společenství dusičnanu amonného pocházejících z Ukrajiny a Ruské federace, spadajících pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90, vyráběných a prodávaných nebo vyráběných a vyvážených společnostmi uvedenými v článku 1, pro něž se požaduje osvobození od antidumpingových cel uložených nařízením Rady (ES) č. 993/2004.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a zůstává v platnosti po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. května 2004.

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 102, 18.04.2002, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 23, 25.1.2001, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 28

5

(6)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

6

(7)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

7

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1002/2004

ze dne 18. května 2004

o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů chloridu draselného pocházejícího z Běloruské republiky, Ruské federace a Ukrajiny a o vedení záznamů o dovozech chloridu draselného pocházejícího z Běloruské republiky a Ruské federace

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“),naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (2) a zejména na článek 8, čl. 11 odst. 3, článek 21 a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Rozhodnutím (ES) č. 969/2000 (3) Rada pozměnila a rozšířila opatření uložená nařízením (ES) č. 3068/92 (4), ve znění nařízení (ES) č. 643/94 (5) a nařízení (ES) č. 449/98 (6), o dovozech chloridu draselného (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejícího z Běloruské republiky (dále jen „Bělorusko“), Ruské federace (dále jen „Rusko“) a Ukrajiny do Společenství. Nařízením (ES) č. 992/2004 (7), pozměnila Rada nařízení (ES) č. 969/2000. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím (ES) č. 969/2000 (3) Rada pozměnila a rozšířila opatření uložená nařízením (ES) č. 3068/92 (4), ve znění nařízení (ES) č. 643/94 (5) a nařízení (ES) č. 449/98 (6), o dovozech chloridu draselného (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejícího z Běloruské republiky (dále jen „Bělorusko“), Ruské federace (dále jen „Rusko“) a Ukrajiny do Společenství. Nařízením (ES) č. 992/2004 (7), pozměnila Rada nařízení (ES) č. 969/2000.

| (2) | Opatření mají podobu pevně stanovených cel určených podle kategorie a jakosti výrobku v rozmezí od 19,51 EUR/t do 48,19 EUR/t v případě Běloruska, od 19,61 EUR/t do 40,63 EUR/t v případě Ruska a od 19,61 EUR/t do 48,19 EUR/t v případě Ukrajiny. |
| --- | --- |

(2)

Opatření mají podobu pevně stanovených cel určených podle kategorie a jakosti výrobku v rozmezí od 19,51 EUR/t do 48,19 EUR/t v případě Běloruska, od 19,61 EUR/t do 40,63 EUR/t v případě Ruska a od 19,61 EUR/t do 48,19 EUR/t v případě Ukrajiny.

2.   Šetření

| (3) | Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (8), dne 20. března 2004 informovala Komise o zahájení částečného prozatímního přezkoumání platných opatření (dále jen „opatření“) podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (8), dne 20. března 2004 informovala Komise o zahájení částečného prozatímního přezkoumání platných opatření (dále jen „opatření“) podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení.

| (4) | Přezkoumání bylo zahájeno z podnětu Komise s cílem zjistit, zda v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) a při zohlednění zájmů Společenství je třeba opatření upravit tak, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na všechny zúčastněné strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů. |
| --- | --- |

(4)

Přezkoumání bylo zahájeno z podnětu Komise s cílem zjistit, zda v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) a při zohlednění zájmů Společenství je třeba opatření upravit tak, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na všechny zúčastněné strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů.

| (5) | Všechny zúčastněné strany, které jsou Komisi známy, včetně průmyslových odvětví Společenství, sdružení výrobců a spotřebitelů ve Společenství, vývozců/výrobců v dotčených zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných úřadů v dotčených zemích, jakož i zúčastněné strany v deseti nových členských státech, které k Evropské unii přistoupily dne 1. května 2004 (dále jen „EU10“), byly o zahájení šetření informovány a bylo jim umožněno vyjádřit písemně své stanovisko, předložit informace a důkazy, a to v době stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(5)

Všechny zúčastněné strany, které jsou Komisi známy, včetně průmyslových odvětví Společenství, sdružení výrobců a spotřebitelů ve Společenství, vývozců/výrobců v dotčených zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných úřadů v dotčených zemích, jakož i zúčastněné strany v deseti nových členských státech, které k Evropské unii přistoupily dne 1. května 2004 (dále jen „EU10“), byly o zahájení šetření informovány a bylo jim umožněno vyjádřit písemně své stanovisko, předložit informace a důkazy, a to v době stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny.

3.   Výsledek šetření

| (6) | Jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 992/2004, šetření došlo k závěru, že je v zájmu Společenství upravit stávající opatření, a to za předpokladu, že tyto úpravy výrazně nepoškodí žádoucí úroveň ochrany obchodu. |
| --- | --- |

(6)

Jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 992/2004, šetření došlo k závěru, že je v zájmu Společenství upravit stávající opatření, a to za předpokladu, že tyto úpravy výrazně nepoškodí žádoucí úroveň ochrany obchodu.

4.   Závazky

| (7) | Komise na základě závěrů nařízení (ES) č. 992/2004 navrhla podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení dotčeným společnostem závazky. V důsledku toho byly postupně nabídnuty závazky i) jedním vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku z Běloruska (Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali) společně se spřízněnými společnostmi z Ruska (JSC International Potash Company), Rakouska (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.) a Litvy (UAB Baltkalis), ii) vyvážejícím výrobcem z Ruska (JSC Silvinit) společně se spřízněnými společnostmi z Ruska (JSC International Potash Company) a Rakouska (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H) a druhým vyvážejícím výrobcem z Ruska (JSC Uralkali) společně se společností z Kypru (Fertexim Ltd). |
| --- | --- |

(7)

Komise na základě závěrů nařízení (ES) č. 992/2004 navrhla podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení dotčeným společnostem závazky. V důsledku toho byly postupně nabídnuty závazky i) jedním vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku z Běloruska (Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali) společně se spřízněnými společnostmi z Ruska (JSC International Potash Company), Rakouska (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.) a Litvy (UAB Baltkalis), ii) vyvážejícím výrobcem z Ruska (JSC Silvinit) společně se spřízněnými společnostmi z Ruska (JSC International Potash Company) a Rakouska (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H) a druhým vyvážejícím výrobcem z Ruska (JSC Uralkali) společně se společností z Kypru (Fertexim Ltd).

| (8) | Je třeba poukázat na to, že podle čl. 22 písm. c) základního nařízení se tyto závazky považují za zvláštní opatření, protože podle závěrů nařízení (ES) č. 992/2004 nejsou přímo rovnocenné antidumpingovému clu. |
| --- | --- |

(8)

Je třeba poukázat na to, že podle čl. 22 písm. c) základního nařízení se tyto závazky považují za zvláštní opatření, protože podle závěrů nařízení (ES) č. 992/2004 nejsou přímo rovnocenné antidumpingovému clu.

| (9) | Nicméně v souladu s nařízením (ES) č. 992/2004 se podle těchto závazků každý jednotlivý vyvážející výrobce zavázal dodržovat minimální dovozní ceny v rámci dovozních limitů a, z důvodu sledování závazků, vyvážející výrobci rovněž souhlasili s tím, že budou celkově dodržovat tradiční skladbu svého prodeje jednotlivým zákazníkům z EU10. Vyvážející výrobci jsou si rovněž vědomi toho, že pokud se zjistí, že se tato tradiční skladba prodeje významným způsobem změnila, nebo že je z jakéhokoli důvodu těžké nebo nemožné sledovat tyto závazky, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazků společnosti, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly, nebo je oprávněna upravit výši limitu nebo přijmout jiná nápravná opatření. |
| --- | --- |

(9)

Nicméně v souladu s nařízením (ES) č. 992/2004 se podle těchto závazků každý jednotlivý vyvážející výrobce zavázal dodržovat minimální dovozní ceny v rámci dovozních limitů a, z důvodu sledování závazků, vyvážející výrobci rovněž souhlasili s tím, že budou celkově dodržovat tradiční skladbu svého prodeje jednotlivým zákazníkům z EU10. Vyvážející výrobci jsou si rovněž vědomi toho, že pokud se zjistí, že se tato tradiční skladba prodeje významným způsobem změnila, nebo že je z jakéhokoli důvodu těžké nebo nemožné sledovat tyto závazky, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazků společnosti, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly, nebo je oprávněna upravit výši limitu nebo přijmout jiná nápravná opatření.

| (10) | Jednou z podmínek závazků také je, že budou-li jakýmkoli způsobem porušeny, je Komise oprávněna zrušit jejich přijetí, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly. |
| --- | --- |

(10)

Jednou z podmínek závazků také je, že budou-li jakýmkoli způsobem porušeny, je Komise oprávněna zrušit jejich přijetí, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly.

| (11) | Společnosti rovněž poskytnou Komisi pravidelné a podrobné údaje o svých vývozech do Společenství, což Komisi umožní účinně sledovat tyto závazky. |
| --- | --- |

(11)

Společnosti rovněž poskytnou Komisi pravidelné a podrobné údaje o svých vývozech do Společenství, což Komisi umožní účinně sledovat tyto závazky.

| (12) | Aby byla Komise schopna účinně sledovat, zda společnosti plní své závazky, pak při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu, v souladu se závazkem, příslušnému celnímu orgánu je osvobození od cla podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 992/2004. Tento rozsah informací je rovněž potřebný k tomu, aby celní orgány mohly s dostatečnou přesností ověřit, zda zásilka odpovídá obchodním dokladům. V případě, že nebude tato faktura předložena nebo nebude odpovídat výrobku vykazovanému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(12)

Aby byla Komise schopna účinně sledovat, zda společnosti plní své závazky, pak při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu, v souladu se závazkem, příslušnému celnímu orgánu je osvobození od cla podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 992/2004. Tento rozsah informací je rovněž potřebný k tomu, aby celní orgány mohly s dostatečnou přesností ověřit, zda zásilka odpovídá obchodním dokladům. V případě, že nebude tato faktura předložena nebo nebude odpovídat výrobku vykazovanému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo.

| (13) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se nabídky závazků považují za přijatelné. |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se nabídky závazků považují za přijatelné.

| (14) | Přijetí závazků je omezeno na počáteční období dvanácti měsíců, aniž je dotčena obvyklá doba trvání opatření. Nicméně po šesti měsících od přijetí závazků musí další jejich zachování posoudit Komise, která ověří, zda i nadále pro koncové uživatele v EU10 existují mimořádné a nepříznivé podmínky, jež vedly k přijetí závazků. |
| --- | --- |

(14)

Přijetí závazků je omezeno na počáteční období dvanácti měsíců, aniž je dotčena obvyklá doba trvání opatření. Nicméně po šesti měsících od přijetí závazků musí další jejich zachování posoudit Komise, která ověří, zda i nadále pro koncové uživatele v EU10 existují mimořádné a nepříznivé podmínky, jež vedly k přijetí závazků.

B.   ZÁZNAMY O DOVOZECH

| (15) | S ohledem na neobvyklé okolnosti v daném případě a na přirozené riziko porušování závazků vyvolané cenovými rozdíly mezi EU15 a EU10, jež jsou dočasné povahy, panuje názor, že existují dostatečné důvody pro to, aby byly vedeny záznamy o některých dovozech dotčeného výrobku po dobu nejdéle devíti měsíců v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

S ohledem na neobvyklé okolnosti v daném případě a na přirozené riziko porušování závazků vyvolané cenovými rozdíly mezi EU15 a EU10, jež jsou dočasné povahy, panuje názor, že existují dostatečné důvody pro to, aby byly vedeny záznamy o některých dovozech dotčeného výrobku po dobu nejdéle devíti měsíců v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (16) | Celní orgány se proto vyzývají, aby přijaly příslušné opatření ve věci vedení záznamů o dovozech dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska a z Ruska, vyváženého společnostmi, jež nabídly přijatelné závazky a pro něž je požadováno osvobození od antidumpingových cel. |
| --- | --- |

(16)

Celní orgány se proto vyzývají, aby přijaly příslušné opatření ve věci vedení záznamů o dovozech dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska a z Ruska, vyváženého společnostmi, jež nabídly přijatelné závazky a pro něž je požadováno osvobození od antidumpingových cel.

| (17) | Zjistí-li se porušení závazku, mohou být na zboží dané do volného oběhu ve Společenství uložena se zpětnou platností cla, a to od data porušení závazku, |
| --- | --- |

(17)

Zjistí-li se porušení závazku, mohou být na zboží dané do volného oběhu ve Společenství uložena se zpětnou platností cla, a to od data porušení závazku,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Závazky nabídnuté níže uvedenými vyvážejícími výrobci v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů chloridu draselného pocházejícího z Běloruské republiky a Ruské federace se tímto přijímají.

| Země | Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Běloruská republika | Vyrobeno společností Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk (Bělorusko) a prodáno společnostmi JSC International Potash Company, Moskva (Rusko), Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Vídeň (Rakousko) nebo UAB Baltkalis, Vilnius (Litva) prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci | A518 |
| Ruská federace | Vyrobeno společností JSC Silvinit, Solikamsk (Rusko) a prodáno společnostmi JSC International Potash Company, Moskva (Rusko), nebo Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Vídeň (Rakousko) prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci | A519 |
| Ruská federace | Vyrobeno společností JSC Uralkali, Berezniki (Rusko) a prodáno společností Fertexim Ltd., Limassol (Kypr) prvnímu odběrateli ve Společenství coby dovozci | A520 |

Země

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Běloruská republika

Vyrobeno společností Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk (Bělorusko) a prodáno společnostmi JSC International Potash Company, Moskva (Rusko), Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Vídeň (Rakousko) nebo UAB Baltkalis, Vilnius (Litva) prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci

A518

Ruská federace

Vyrobeno společností JSC Silvinit, Solikamsk (Rusko) a prodáno společnostmi JSC International Potash Company, Moskva (Rusko), nebo Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Vídeň (Rakousko) prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci

A519

Ruská federace

Vyrobeno společností JSC Uralkali, Berezniki (Rusko) a prodáno společností Fertexim Ltd., Limassol (Kypr) prvnímu odběrateli ve Společenství coby dovozci

A520

Článek 2

Celní orgány se proto vyzývají, aby v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96 přijaly příslušná opatření ve věci vedení záznamů o dovozech do Společenství chloridu draselného pocházejícího z Běloruské republiky a Ruské federace kódů KN 3104 20 10 (kódy TARIC 3104201010 a 3104201090), 3104 20 50 (kódy TARIC 3104205010 a 3104205090), 3104 20 90 (kód TARIC 3104209000), ex 3105 20 10 (kódy TARIC 3105201010 a 3105201020), ex 3105 20 90 (kódy TARIC3105209010 a 3105209020), ex 3105 60 90 (kódy TARIC3105609010 a 3105609020), ex 3105 90 91 (kódy TARIC 3105909110 a 3105909120), ex 3105 90 99 (kódy TARIC 3105909910 a 3105909920) vyrobeného a prodaného nebo vyrobeného a vyvezeného společnostmi na seznamu v článku 1, pro něž je požadováno osvobození od antidumpingových cel stanovených nařízením (ES) č. 992/2004.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a zůstává v platnosti po dobu dvanácti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. května 2004.

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 112, 11.5.2000, s. 4.

3

(4)  Úř. věst. L 308, 24.10.1992, s. 41.

4

(5)  Úř. věst. L 80, 24.3.1994, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 58, 27.2.1998, s. 15.

6

(7)  Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 23.

7

(8)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

8

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1003/2004

ze dne 19. května 2004

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. května 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2004.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 19. května 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 97,3 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 83,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 64,5 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,6 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 74,0 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 55,0 |
| 204 | 45,7 |
| 220 | 39,6 |
| 388 | 49,5 |
| 400 | 35,9 |
| 624 | 58,5 |
| 999 | 47,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 73,7 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 62,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,0 |
| 400 | 125,2 |
| 404 | 105,0 |
| 508 | 60,7 |
| 512 | 69,7 |
| 524 | 68,7 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 101,4 |
| 804 | 96,6 |
| 999 | 86,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

97,3

204

64,3

212

89,5

999

83,7

0707 00 05

052

106,9

096

64,5

999

85,7

0709 90 70

052

93,6

204

54,4

999

74,0

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

55,0

204

45,7

220

39,6

388

49,5

400

35,9

624

58,5

999

47,4

0805 50 10

388

73,7

528

51,4

999

62,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,0

400

125,2

404

105,0

508

60,7

512

69,7

524

68,7

528

71,8

720

101,4

804

96,6

999

86,7

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1004/2004

ze dne 18. května 2004,

kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (1),

s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993 kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92 (2), a zejména na čl. 173 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení.

| (2) | Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Jednotkové hodnoty stanovené v čl. 173 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93 se stanoví podle tabulky uvedené v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 21. května 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. května 2004.

Za Komisi

Erkki LIIKANEN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2700/2000 (Úř. věst. L 311, 12.12.2000, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2286/2003 (Úř. věst. L 343, 31.12.2003, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Položka | Popis zboží | Hodnota jednotných cen na 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Druhy, odrůdy, kód KN | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Rané brambory
  0701 90 50 | 49,70 | 29,13 | 1 587,72 | 369,80 | 777,61 | 12 745,21 |
| 171,61 | 32,41 | 21,15 | 236,92 | 11 868,03 | 1 997,64 |
| 455,44 | 33,49 | | | | |
| 1.30 | Cibule (jiná než sazečka)
  0703 10 19 | 35,83 | 21,00 | 1 144,54 | 266,58 | 560,56 | 9 187,63 |
| 123,71 | 23,37 | 15,25 | 170,79 | 8 555,30 | 1 440,03 |
| 328,31 | 24,14 | | | | |
| 1.40 | Česnek
  0703 20 00 | 131,69 | 77,20 | 4 207,20 | 979,90 | 2 060,55 | 33 772,70 |
| 454,74 | 85,89 | 56,05 | 627,81 | 31 448,31 | 5 293,40 |
| 1 206,84 | 88,75 | | | | |
| 1.50 | Pór
  ex 0703 90 00 | 50,52 | 29,61 | 1 613,96 | 375,91 | 790,47 | 12 955,85 |
| 174,45 | 32,95 | 21,50 | 240,84 | 12 064,18 | 2 030,65 |
| 462,97 | 34,05 | | | | |
| 1.60 | Květák
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Zelí bílé a zelí červené
  0704 90 10 | 59,17 | 34,69 | 1 890,32 | 440,28 | 925,82 | 15 174,30 |
| 204,32 | 38,59 | 25,18 | 282,08 | 14 129,94 | 2 378,36 |
| 542,24 | 39,88 | | | | |
| 1.90 | Brokolice (Brassica oleacea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | 61,43 | 36,01 | 1 962,50 | 457,09 | 961,17 | 15 753,72 |
| 212,12 | 40,06 | 26,14 | 292,85 | 14 669,48 | 2 469,18 |
| 562,94 | 41,40 | | | | |
| 1.100 | Čínské zelí
  ex 0704 90 90 | 75,36 | 44,18 | 2 407,53 | 560,74 | 1 179,13 | 19 326,07 |
| 260,22 | 49,15 | 32,07 | 359,26 | 17 995,97 | 3 029,10 |
| 690,60 | 50,79 | | | | |
| 1.110 | Hlávkový salát
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Mrkev
  ex 0706 10 00 | 33,81 | 19,82 | 1 080,08 | 251,56 | 528,99 | 8 670,22 |
| 116,74 | 22,05 | 14,39 | 161,17 | 8 073,49 | 1 358,94 |
| 309,82 | 22,78 | | | | |
| 1.140 | Ředkvička
  ex 0706 90 90 | 44,01 | 25,80 | 1 405,99 | 327,47 | 688,61 | 11 286,36 |
| 151,97 | 28,70 | 18,73 | 209,80 | 10 509,59 | 1 768,98 |
| 403,31 | 29,66 | | | | |
| 1.160 | Hrách (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 438,55 | 257,08 | 14 010,49 | 3 263,19 | 6 861,88 | 112 467,20 |
| 1 514,33 | 286,02 | 186,65 | 2 090,68 | 104 726,72 | 17 627,68 |
| 4 018,91 | 295,54 | | | | |
| 1.170 | Fazole: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Fazole (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Položka

Popis zboží

Hodnota jednotných cen na 100 kg

Druhy, odrůdy, kód KN

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Rané brambory

0701 90 50

49,70

29,13

1 587,72

369,80

777,61

12 745,21

171,61

32,41

21,15

236,92

11 868,03

1 997,64

455,44

33,49

1.30

Cibule (jiná než sazečka)

0703 10 19

35,83

21,00

1 144,54

266,58

560,56

9 187,63

123,71

23,37

15,25

170,79

8 555,30

1 440,03

328,31

24,14

1.40

Česnek

0703 20 00

131,69

77,20

4 207,20

979,90

2 060,55

33 772,70

454,74

85,89

56,05

627,81

31 448,31

5 293,40

1 206,84

88,75

1.50

Pór

ex 0703 90 00

50,52

29,61

1 613,96

375,91

790,47

12 955,85

174,45

32,95

21,50

240,84

12 064,18

2 030,65

462,97

34,05

1.60

Květák

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Zelí bílé a zelí červené

0704 90 10

59,17

34,69

1 890,32

440,28

925,82

15 174,30

204,32

38,59

25,18

282,08

14 129,94

2 378,36

542,24

39,88

1.90

Brokolice (Brassica oleacea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

61,43

36,01

1 962,50

457,09

961,17

15 753,72

212,12

40,06

26,14

292,85

14 669,48

2 469,18

562,94

41,40

1.100

Čínské zelí

ex 0704 90 90

75,36

44,18

2 407,53

560,74

1 179,13

19 326,07

260,22

49,15

32,07

359,26

17 995,97

3 029,10

690,60

50,79

1.110

Hlávkový salát

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Mrkev

ex 0706 10 00

33,81

19,82

1 080,08

251,56

528,99

8 670,22

116,74

22,05

14,39

161,17

8 073,49

1 358,94

309,82

22,78

1.140

Ředkvička

ex 0706 90 90

44,01

25,80

1 405,99

327,47

688,61

11 286,36

151,97

28,70

18,73

209,80

10 509,59

1 768,98

403,31

29,66

1.160

Hrách (Pisum sativum)

0708 10 00

438,55

257,08

14 010,49

3 263,19

6 861,88

112 467,20

1 514,33

286,02

186,65

2 090,68

104 726,72

17 627,68

4 018,91

295,54

1.170

Fazole:

1.170.1

—

Fazole (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

119,25

69,91

3 809,80

887,34

1 865,91

30 582,61

411,78

77,78

50,75

568,51

28 477,78

4 793,40

1 092,84

80,37

1.170.2

| — | Fazole (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Fazole (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

240,35

140,89

7 678,46

1 788,40

3 760,66

61 637,76

829,93

156,76

102,29

1 145,80

57 395,58

9 660,87

2 202,57

161,97

1.180

Boby

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artyčoky

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Chřest:

1.200.1

| — | zelený
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zelený

ex 0709 20 00

363,83

213,28

11 623,28

2 707,19

5 692,71

93 304,25

1 256,31

237,29

154,85

1 734,45

86 882,65

14 624,15

3 334,14

245,19

1.200.2

| — | jiný
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

jiný

ex 0709 20 00

330,76

193,89

10 566,93

2 461,15

5 175,34

84 824,56

1 142,13

215,72

140,77

1 576,82

78 986,56

13 295,08

3 031,13

222,90

1.210

Lilek

0709 30 00

104,96

61,53

3 353,04

780,96

1 642,21

26 916,04

362,41

68,45

44,67

500,35

25 063,56

4 218,72

961,82

70,73

1.220

Celer řapíkatý (Apium graveolens L., var. dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

101,77

59,66

3 251,25

757,25

1 592,35

26 098,92

351,41

66,37

43,31

485,16

24 302,68

4 090,65

932,62

68,58

1.230

Lišky

0709 59 10

994,91

583,22

31 784,39

7 402,93

15 566,96

255 144,67

3 435,42

648,88

423,43

4 742,93

237 584,51

39 990,41

9 117,36

670,47

1.240

Paprika zeleninová

0709 60 10

203,04

119,02

6 486,66

1 510,81

3 176,95

52 070,71

701,11

132,43

86,42

967,95

48 486,98

8 161,37

1 860,70

136,83

1.250

Fenykl

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Batáty, čerstvé, celé, určené pro lidskou spotřebu

0714 20 10

111,23

65,20

3 553,45

827,64

1 740,36

28 524,81

384,08

72,54

47,34

530,25

26 561,60

4 470,87

1 019,31

74,96

2.10

Jedlé kaštany (Castanea spp.), čerstvé

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananas, čerstvý

ex 0804 30 00

98,90

57,98

3 159,65

735,92

1 547,50

25 363,67

341,51

64,50

42,09

471,49

23 618,04

3 975,41

906,35

66,65

2.40

Avokado, čerstvé

ex 0804 40 00

133,44

78,22

4 263,04

992,91

2 087,90

34 220,94

460,77

87,03

56,79

636,14

31 865,71

5 363,66

1 222,85

89,93

2.50

Kvajava a mango, čerstvé

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Sladké pomeranče, čerstvé:

2.60.1

| — | krvavé a polokrvavé
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

krvavé a polokrvavé

0805 10 10

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.60.2

| — | druhy Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

druhy Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins

0805 10 30

36,77

21,55

1 174,68

273,60

575,32

9 429,62

126,97

23,98

15,65

175,29

8 780,63

1 477,96

336,96

24,78

2.60.3

| — | ostatní
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

ostatní

0805 10 50

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.70

Mandarinky (včetně tangerinek a satsum), čerstvé; klementinky, wilkingy a podobné citrusové hybridy, čerstvé

2.70.1

| — | Klementinky
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Klementinky

ex 0805 20

86,45

50,68

2 761,82

643,26

1 352,65

22 170,10

298,51

56,38

36,79

412,12

20 644,26

3 474,86

792,23

58,26

2.70.2

| — | Monreales a satsumy
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Monreales a satsumy

ex 0805 20

75,02

43,98

2 396,70

558,22

1 173,82

19 239,14

259,05

48,93

31,93

357,64

17 915,01

3 015,47

687,49

50,56

2.70.3

| — | Mandarinky a wilkingy
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandarinky a wilkingy

ex 0805 20 50

71,22

41,75

2 275,27

529,93

1 114,35

18 264,37

245,92

46,45

30,31

339,52

17 007,34

2 862,69

652,66

48,00

2.70.4

| — | Tangerinky a ostatní
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangerinky a ostatní

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

34,35

20,13

1 097,29

255,57

537,57

8 808,34

118,60

22,40

14,62

163,74

8 202,11

1 380,59

314,76

23,15

2.85

Kyselé lajmy (Citrus aurantifolia), čerstvé

0805 50 90

109,86

64,40

3 509,70

817,45

1 718,94

28 173,65

379,35

71,65

46,76

523,73

26 234,62

4 415,83

1 006,76

74,03

2.90

Grapefruity, čerstvé

2.90.1

| — | bílé
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

bílé

ex 0805 40 00

58,01

34,01

1 853,23

431,64

907,65

14 876,51

200,31

37,83

24,69

276,54

13 852,64

2 331,69

531,60

39,09

2.90.2

| — | růžové
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

růžové

ex 0805 40 00

58,94

34,55

1 882,97

438,56

922,22

15 115,24

203,52

38,44

25,08

280,98

14 074,94

2 369,11

540,13

39,72

2.100

Stolní hrozny

0806 10 10

165,36

96,93

5 282,67

1 230,39

2 587,28

42 405,85

570,80

107,85

70,38

788,29

39 487,30

6 646,53

1 515,33

111,43

2.110

Vodní melouny

0807 11 00

50,05

29,34

1 598,95

372,41

783,11

12 835,32

172,82

32,64

21,30

238,60

11 951,94

2 011,76

458,66

33,73

2.120

Melouny (jiné než vodní melouny)

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (včetně Cantalene), Piel de Sapo (včetně Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (včetně Cantalene), Piel de Sapo (včetně Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

49,91

29,26

1 594,56

371,39

780,96

12 800,09

172,35

32,55

21,24

237,94

11 919,13

2 006,24

457,40

33,64

2.120.2

| — | ostatní
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

ostatní

ex 0807 19 00

89,70

52,58

2 865,60

667,43

1 403,48

23 003,21

309,73

58,50

38,18

427,61

21 420,03

3 605,44

822,00

60,45

2.140

Hrušky

2.140.1

| — | Hrušky — nashi (Pyrus pyrifolia)
  Poires-Ya (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Hrušky — nashi (Pyrus pyrifolia)

Poires-Ya (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

54,31

31,84

1 735,11

404,13

849,80

13 928,34

187,54

35,42

23,12

258,92

12 969,73

2 183,07

497,72

36,60

2.140.2

| — | ostatní
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

ostatní

ex 0808 20 50

79,81

46,78

2 549,61

593,83

1 248,71

20 466,61

275,57

52,05

33,97

380,46

19 058,01

3 207,86

731,36

53,78

2.150

Meruňky

0809 10 00

608,11

356,47

19 427,29

4 524,82

9 514,85

155 949,81

2 099,80

396,61

258,81

2 898,98

145 216,67

24 442,98

5 572,72

409,81

2.160

Třešně, višně

0809 20 95

0809 20 05

338,62

2 519,74

3 097,80

228,13

228,13

228,13

2.170

Broskve

0809 30 90

172,94

101,38

5 524,83

1 286,79

2 705,88

44 349,77

597,15

112,79

73,60

824,43

41 297,43

6 951,21

1 584,80

116,54

2.180

Nektarinky

ex 0809 30 10

209,78

122,97

6 701,93

1 560,95

3 282,39

53 798,82

724,38

136,82

89,28

1 000,08

50 096,16

8 432,22

1 922,45

141,37

2.190

Švestky a slívy

0809 40 05

129,50

75,91

4 137,02

963,56

2 026,18

33 209,35

447,15

84,46

55,11

617,34

30 923,74

5 205,11

1 186,71

87,27

2.200

Jahody

0810 10 00

890,35

521,92

28 444,01

6 624,92

13 930,95

228 330,26

3 074,38

580,69

378,93

4 244,48

212 615,58

35 787,62

8 159,17

600,01

2.205

Maliny

0810 20 10

304,95

178,76

9 742,24

2 269,07

4 771,43

78 204,43

1 052,99

198,89

129,79

1 453,76

72 822,06

12 257,47

2 794,56

205,51

2.210

Borůvky (plody druhu Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 605,61

941,21

51 294,42

11 947,34

25 122,34

411 758,68

5 544,17

1 047,18

683,35

7 654,26

383 419,67

64 537,49

14 713,81

1 082,02

2.220

Kiwi (Actinidia chinensis Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,51

72,99

3 977,84

926,48

1 948,22

31 931,54

429,95

81,21

52,99

593,58

29 733,87

5 004,83

1 141,04

83,91

2.230

Granátová jablka

ex 0810 90 95

241,37

141,49

7 711,05

1 795,99

3 776,62

61 899,34

833,45

157,42

102,73

1 150,66

57 639,16

9 701,87

2 211,91

162,66

2.240

Tomel (včetně ovoce Sharon)

ex 0810 90 95

246,31

144,38

7 868,74

1 832,74

3 853,85

63 165,22

850,50

160,64

104,83

1 174,19

58 817,92

9 900,28

2 257,15

165,99

2.250

Liči

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/28

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1005/2004

ze dne 19. května 2004

o zvláštním intervenčním opatření pro oves ve Finsku a Švédsku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1766/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu s obilovinami (1) a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Oves patří mezi produkty, na které se vztahuje společná organizace trhu v odvětví obilovin. Nepatří však mezi základní obiloviny uvedené v článku 4 nařízení (EHS) č. 1766/92, u nichž je stanoven intervenční nákup. |
| --- | --- |

(1)

Oves patří mezi produkty, na které se vztahuje společná organizace trhu v odvětví obilovin. Nepatří však mezi základní obiloviny uvedené v článku 4 nařízení (EHS) č. 1766/92, u nichž je stanoven intervenční nákup.

| (2) | Oves je ve Finsku a Švédsku důležitou a tradiční obilovinou, která je dobře přizpůsobena tamním klimatickým podmínkám. Jeho produkce zdaleka překračuje potřeby těchto zemí, takže jsou nuceny prodávat přebytky do třetích zemí. Přistoupení ke Společenství nic nezměnilo na situaci, jež zde existovala i dříve. |
| --- | --- |

(2)

Oves je ve Finsku a Švédsku důležitou a tradiční obilovinou, která je dobře přizpůsobena tamním klimatickým podmínkám. Jeho produkce zdaleka překračuje potřeby těchto zemí, takže jsou nuceny prodávat přebytky do třetích zemí. Přistoupení ke Společenství nic nezměnilo na situaci, jež zde existovala i dříve.

| (3) | Případné snížení pěstování ovsa ve Finsku a Švédsku by se uskutečnilo ve prospěch jiných obilovin, které využívají intervenčního režimu, a to zejména ječmene. V případě ječmene se situace v obou státech i v celém Společenství rovněž vyznačuje nadvýrobou. Převedení pěstování ovsa na pěstování ječmene by mohlo tuto situaci jen zhoršit. Proto se doporučuje, aby se oves mohl dále vyvážet do třetích zemí. |
| --- | --- |

(3)

Případné snížení pěstování ovsa ve Finsku a Švédsku by se uskutečnilo ve prospěch jiných obilovin, které využívají intervenčního režimu, a to zejména ječmene. V případě ječmene se situace v obou státech i v celém Společenství rovněž vyznačuje nadvýrobou. Převedení pěstování ovsa na pěstování ječmene by mohlo tuto situaci jen zhoršit. Proto se doporučuje, aby se oves mohl dále vyvážet do třetích zemí.

| (4) | Oves může být předmětem náhrady uvedené v článku 13 nařízení (EHS) č. 1766/92. Kvůli své zeměpisné poloze se Finsko a Švédsko při vývozu nacházejí v méně výhodném postavení než ostatní členské státy. Náhrada stanovená na základě výše uvedeného článku 13 je výhodná především při vývozu z těchto ostatních států. Je tedy nutné počítat s tím, že produkce ovsa bude ve Finsku a Švédsku stále více nahrazována produkcí ječmene. V průběhu příštích hospodářských let je tedy třeba ve Finsku a ve Švédsku očekávat intervenční zásahy podle článku 4 nařízení (EHS) č. 1766/92 u značného množství ječmene, jehož jedinou možností odbytu je vývoz do třetích zemí. Tyto vývozy z intervenčních skladů jsou pro rozpočet Společenství nákladnější než přímé vývozy. |
| --- | --- |

(4)

Oves může být předmětem náhrady uvedené v článku 13 nařízení (EHS) č. 1766/92. Kvůli své zeměpisné poloze se Finsko a Švédsko při vývozu nacházejí v méně výhodném postavení než ostatní členské státy. Náhrada stanovená na základě výše uvedeného článku 13 je výhodná především při vývozu z těchto ostatních států. Je tedy nutné počítat s tím, že produkce ovsa bude ve Finsku a Švédsku stále více nahrazována produkcí ječmene. V průběhu příštích hospodářských let je tedy třeba ve Finsku a ve Švédsku očekávat intervenční zásahy podle článku 4 nařízení (EHS) č. 1766/92 u značného množství ječmene, jehož jedinou možností odbytu je vývoz do třetích zemí. Tyto vývozy z intervenčních skladů jsou pro rozpočet Společenství nákladnější než přímé vývozy.

| (5) | Zvláštní intervenční opatření ve smyslu článku 6 nařízení (EHS) č. 1766/92 umožňuje zamezit těmto dodatečným nákladům. Intervence se provede formou opatření určeného k odlehčení trhu s ovsem ve Finsku a Švédsku. Za těchto okolností je nejvhodnějším opatřením náhrada, která se poskytuje na základě nabídkového řízení pouze na oves produkovaný a vyvážený těmito dvěma zeměmi. |
| --- | --- |

(5)

Zvláštní intervenční opatření ve smyslu článku 6 nařízení (EHS) č. 1766/92 umožňuje zamezit těmto dodatečným nákladům. Intervence se provede formou opatření určeného k odlehčení trhu s ovsem ve Finsku a Švédsku. Za těchto okolností je nejvhodnějším opatřením náhrada, která se poskytuje na základě nabídkového řízení pouze na oves produkovaný a vyvážený těmito dvěma zeměmi.

| (6) | Povaha a cíle výše uvedeného opatření umožňují obdobně použít článek 13 nařízení (EHS) č. 1766/92, jakož i jeho prováděcí nařízení, zejména nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2). |
| --- | --- |

(6)

Povaha a cíle výše uvedeného opatření umožňují obdobně použít článek 13 nařízení (EHS) č. 1766/92, jakož i jeho prováděcí nařízení, zejména nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2).

| (7) | Nařízení (ES) č. 1501/95 stanoví, že jedním ze závazků kupujícího je povinnost podat žádost o vývozní licenci a složit záruku. Výše záruky bude stanovena. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 1501/95 stanoví, že jedním ze závazků kupujícího je povinnost podat žádost o vývozní licenci a složit záruku. Výše záruky bude stanovena.

| (8) | Dotčené obiloviny musí být skutečně vyvezeny z členských států, které zavedly zvláštní intervenční opatření. Je tedy nutné omezit využití vývozních licencí, jednak na vývozy z členských států, ve kterých bylo o licenci požádáno, a jednak na oves vyprodukovaný ve Finsku a ve Švédsku. |
| --- | --- |

(8)

Dotčené obiloviny musí být skutečně vyvezeny z členských států, které zavedly zvláštní intervenční opatření. Je tedy nutné omezit využití vývozních licencí, jednak na vývozy z členských států, ve kterých bylo o licenci požádáno, a jednak na oves vyprodukovaný ve Finsku a ve Švédsku.

| (9) | Za účelem zajištění rovného zacházení pro všechny zúčastněné je nutné stanovit shodnou dobu platnosti vydaných licencí. |
| --- | --- |

(9)

Za účelem zajištění rovného zacházení pro všechny zúčastněné je nutné stanovit shodnou dobu platnosti vydaných licencí.

| (10) | Správný průběh nabídkového řízení pro vývozy vyžaduje stanovení minimálního množství, lhůty a formy předání podaných nabídek příslušným orgánům. |
| --- | --- |

(10)

Správný průběh nabídkového řízení pro vývozy vyžaduje stanovení minimálního množství, lhůty a formy předání podaných nabídek příslušným orgánům.

| (11) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(11)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Zvláštní intervenční opatření ve formě vývozní náhrady se použije na 100 000 tun ovsa vyprodukovaných ve Finsku a Švédsku a určených k tomu, aby byly vyvezeny z Finska a Švédska do všech třetích zemí s vyloučením Bulharska a Rumunska.

Článek 13 nařízení (EHS) č. 1766/92 i prováděcí ustanovení tohoto článku jsou obdobně použitelná pro výše uvedenou náhradu.

2.   Realizací opatření stanoveného v odstavci 1 je pověřen finský a švédský intervenční orgán.

Článek 2

1.   Za účelem určení výše náhrady podle článku 1 odst.1 se přistupuje k nabídkovému řízení.

2.   Nabídkové řízení se vztahuje na množství ovsa uvedené v čl. 1 odst. 1, určené k vývozu do třetích zemí, s vyloučením Bulharska a Rumunska.

3.   Nabídkové řízení je otevřeno do 15. června 2004. Po dobu jeho trvání se přistupuje k týdenním nabídkovým řízením, u kterých jsou data podávání nabídek stanovena v oznámení o nabídkovém řízení.

Odchylně od čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 1501/95 skončí lhůta pro předkládání nabídek u prvního dílčího nabídkového řízení dne 27. května 2004.

4.   Nabídky se předkládají finskému nebo švédskému intervenčnímu orgánu na adresách uvedených v oznámení o nabídkovém řízení.

5.   Nabídkové řízení se koná podle ustanovení tohoto nařízení, jakož i ustanovení nařízení (ES) č. 1501/95.

Článek 3

Nabídka je platná jen pokud:

| a) | se vztahuje na množství nejméně 1 000 tun; |
| --- | --- |

a)

se vztahuje na množství nejméně 1 000 tun;

| b) | k ní je přiložen písemný závazek účastníka, který upřesňuje, že se nabídka vztahuje výlučně na oves vyprodukovaný ve Finsku a ve Švédsku a že tento oves bude z Finska nebo Švédska vyvezen. |
| --- | --- |

b)

k ní je přiložen písemný závazek účastníka, který upřesňuje, že se nabídka vztahuje výlučně na oves vyprodukovaný ve Finsku a ve Švédsku a že tento oves bude z Finska nebo Švédska vyvezen.

Pokud není dodržen závazek uvedený v písmenu b), příslušná záruka dle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 (3) propadá, vyjma zásahů vyšší moci.

Článek 4

V rámci nabídkového řízení uvedeného v článku 2 se v žádosti o vývozní licenci a ve vývozní licenci v kolonce 20 uvede jedna ze dvou následujících poznámek:

| — | Asetus (EY) N:o ..../2004— Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa, |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o ..../2004— Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa,

| — | Förordning (EG) nr ..../2004 — Licensen giltig endast i Finland och Sverige. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr ..../2004 — Licensen giltig endast i Finland och Sverige.

Článek 5

Náhrada je platná jen pro vývozy uskutečněné z Finska a Švédska.

Článek 6

Záruka uvedená v článku 5 odst. 3 bod a) nařízení (ES) č. 1501/95 je 12 EUR/t.

Článek 7

1.   Odchylně od čl. 23 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 (4) jsou vývozní licence vydané podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1501/95, pokud jde o stanovení jejich doby platnosti, považovány za vydané v den podání nabídky.

2.   Vývozní licence vydané v rámci tohoto nabídkového řízení stanoveného článkem 2 jsou platné od data jejich vydání ve smyslu odstavce 1 tohoto nařízení až do konce následujícího čtvrtého měsíce.

3.   Odchylně od článku 11 nařízení (ES) č. 1291/2000 jsou vývozní licence vydané v rámci nabídkového řízení uvedeného v článku 2 tohoto nařízení platné jen ve Finsku a ve Švédsku.

Článek 8

Finský a švédský intervenční orgán předá Komisi podané nabídky nejpozději hodinu a půl po skončení lhůty pro týdenní podávání nabídek, jak je stanoveno v oznámení o nabídkovém řízení s použitím formuláře z přílohy.

Pokud žádné nabídky neexistují, finský a švédský intervenční orgán o tom informují Komisi ve lhůtě, která je shodná s lhůtou stanovenou v prvním pododstavci.

Čas stanovený pro podávání nabídek je belgický čas.

Článek 9

Nařízení (ES) č.1814/2003 se zrušuje.

Článek 10

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2004.

Za Komisi

Franz FISCHLER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 181, 1.7.1992, s. 21. . Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1104/2003 (Úř.věst. L 158, 27.6.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 16. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř.věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

(3)  Úř. věst. L 189, 29.7.2003, s. 12.

3

(4)  Úř. věst. L 152, 24.6.2000, s. 1.

4

---

PŘÍLOHA

Nabídkové řízení na vývozní náhradu ovsa vyváženého z Finska a Švédska

[Nařízení (ES) č. 1005/2004 (1)]

(Konec lhůty pro předkládání nabídek)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Číslo účastníka | Množství v tunách | Výše vývozní náhrady (EUR/t) |
| 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| atd. | | |

1

2

3

Číslo účastníka

Množství v tunách

Výše vývozní náhrady (EUR/t)

1

2

3

atd.

---

(1)  Elektronická adresa pro zasílání informací: agri-c1-revente-marché-ue@cec.eu.int

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/31

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1006/2004

ze dne 19. května 2004,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným pro subkvóty II pro zmrazené hovězí maso podle nařízení (ES) č. 780/2003

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2341/2003 ze dne 29. prosince 2003, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 780/2003, pokud jde o celní subkvótu na zmrazené hovězí maso spadající pod kód KN 0202 a na produkty spadající pod kód KN 0206 29 91 (2), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Čl. 1 odst. 2 písm. a) bod ii) nařízení Komise (ES) č. 2341/2003 stanoví, že množství, na něž mohou oprávněné hospodářské subjekty předložit žádost o vydání dovozní licence v rámci subkvóty II v období od 3. do 7. května 2004, činí 5 742 tun. V souladu s čl. 1 nařízení (ES) č. 385/2004 bylo toto množství sníženo na 5 708,65929 tun. Vzhledem k tomu, že množství uvedená v žádostech o dovozní licence převyšují množství, která jsou k dispozici, je třeba stanovit koeficient podle čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 2341/2003,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Každé žádosti o dovozní licenci podané v souladu s čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 780/2003 (3) v období od 3. do 7. května 2004 se vyhovuje do výše 3,67984 % požadovaného množství.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. května 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2004.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 346, 31.12.2003, s. 33. Nařízení pozměněné nařízením (ES) č. 385/2004 (Úř. věst L 64, 2.3.2004, s. 24).

2

(3)  Úř. věst. L 114, 8.5.2003, s. 8.

3

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/32

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1007/2004

ze dne 19. května 2004,

kterým se mění dovozní cla v odvětví rýže

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995, o společné organizaci trhu s rýží (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1503/96 ze dne 29. července 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 3072/95, pokud jde o dovozní cla v odvětví rýže (2), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dovozní cla v odvětví rýže byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 963/2004 (3). |
| --- | --- |

(1)

Dovozní cla v odvětví rýže byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 963/2004 (3).

| (2) | Čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1503/96 stanoví, že pokud se v době provádění zjistí, že se průměrné vypočtené dovozní clo odchyluje od stanoveného cla o 10 EUR/t či více, je nutné provést odpovídající úpravu. Vzhledem k tomu, že k takové odchylce došlo, je nutné upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 963/2004, |
| --- | --- |

(2)

Čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1503/96 stanoví, že pokud se v době provádění zjistí, že se průměrné vypočtené dovozní clo odchyluje od stanoveného cla o 10 EUR/t či více, je nutné provést odpovídající úpravu. Vzhledem k tomu, že k takové odchylce došlo, je nutné upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 963/2004,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy I a II nařízení (ES) č. 963/2004 se nahrazují přílohami I a II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. května 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2004.

Za Komisi

Franz FISCHLER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 329, 30.12.1995, s. 18. Nařizení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 411/2002 (Úř. věst. L 62, 5.3.2002, s. 27).

1

(2)  Úř. věst. L 189, 30.7.1996, s. 71. Nařizení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2294/2003 (Úř. věst. L 340, 24.12.2003, s. 12).

2

(3)  Úř. věst. L 178, 13.5.2004, s. 8.

3

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla pro rýži a zlomkovou rýži

| (v EUR/t) |
| --- |
| Kód KN | Dovozní c/o (5) |
| Třetí země (vyjma AKT a Bangladéš) (3) | AKT (1)
   (2)
   (3) | Bangladéš (4) | Basmati
  Indie a Pákistán (6) | Egypt (8) |
| 1006 10 21 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 23 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 25 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 27 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 92 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 94 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 96 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 98 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 20 11 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 13 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 15 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 17 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 20 92 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 94 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 96 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 98 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 30 21 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 23 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 25 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 27 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 42 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 44 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 46 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 48 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 61 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 63 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 65 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 67 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 92 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 94 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 96 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 98 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 40 00 | (7) | 41,18 | (7) | | 96,00 |

(v EUR/t)

Kód KN

Dovozní c/o (5)

Třetí země (vyjma AKT a Bangladéš) (3)

AKT (1)
   (2)
   (3)

Bangladéš (4)

Basmati

Indie a Pákistán (6)

Egypt (8)

1006 10 21

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 23

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 25

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 27

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 92

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 94

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 96

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 98

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 20 11

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 13

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 15

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 17

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 20 92

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 94

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 96

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 98

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 30 21

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 23

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 25

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 27

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 42

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 44

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 46

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 48

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 61

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 63

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 65

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 67

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 92

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 94

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 96

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 98

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 40 00

(7)

41,18

(7)

96,00

---

(1)  U dovozů rýže pocházející ze států AKT se dovozní clo použije v rámci režimů stanovených nařízením Rady (ES) č. 2286/2002 (Úř. věst. L 348, 21.12.2002, s. 5) a nařízením Komise (ES) č. 638/2003 (Úř. věst. L 93, 10.4.2003, s. 3).

(2)  Podle nařízení (ES) č. 1706/98 se dovozní cla nepoužijí na produkty pocházející z afrických, karibských a tichomořských států, které se přímo dovážejí do zámořského departementu Réunion.

(3)  Dovozní clo pro rýži dováženou do zámořského departementu Réunion je vymezeno v čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 3072/95.

(4)  U dovozů rýže původem z Bangladéše, s výjimkou zlomkové rýže (kódu KN 1006 40 00), se dovozní clo použije v rámci režimů stanovených nařízením Rady (EHS) č. 3491/90 (Úř. věst. L 337, 4.12.1990, s. 1) a nařízením Komise (EHS) č. 862/91 (Úř. věst. L 88, 9.4.1991, s. 7), ve znění pozdějších předpisů.

(5)  Na produkty původem ze ZZÚ se nevztahuje dovozní clo podle čl. 101 odst. 1 rozhodnutí Rady 91/482/EHS (Úř. věst. L 263, 19.9.1991, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

(6)  U loupané rýže odrůdy Basmati původem z Indie a Pákistánu se použije snížení o 250 EUR/t (článek 4a nařízení (ES) č. 1503/96 ve znění pozdějších předpisů).

(7)  Cla jsou stanovena ve společném celním sazebníku.

(8)  U dovozů rýže původem z Egypta a dovážené z Egypta se dovozní clo použije v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 2184/96 (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 1) a nařízením Komise (ES) č. 196/97 (Úř. věst. L 31, 1.2.1997, s. 53).

---

PŘÍLOHA II

Výpočet dovozních cel v odvětví rýže

| | neloupaná | Rýže Indica | Rýže Japonica | zlomková |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| loupaná | omletá | loupaná | omletá |
| 1. | Dovozní clo (EUR/t) |

neloupaná

Rýže Indica

Rýže Japonica

zlomková

loupaná

omletá

loupaná

omletá

1.

Dovozní clo (EUR/t)

(1)

203,91

416,00

247,13

402,53

(1)

Prvky výpočtu:

| a) | cena ARAG CIF (EUR/t) |
| --- | --- |

a)

cena ARAG CIF (EUR/t)

—

340,32

227,43

321,29

404,74

—

| b) | cena FOB (EUR/t) |
| --- | --- |

b)

cena FOB (EUR/t)

—

—

—

296,25

379,70

—

| c) | přepravné po moři (EUR/t) |
| --- | --- |

c)

přepravné po moři (EUR/t)

—

—

—

25,04

25,04

—

| d) | zdroj |
| --- | --- |

d)

zdroj

—

USDA a provozovatelé

USDA a provozovatelé

provozovatelé

provozovatelé

—

---

(1)  Clo stanovené ve společném celním sazebníku.

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1008/2004

ze dne 19. května 2004,

kterým se ukládá prozatímní antisubvenční clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   OBECNĚ

| (1) | Komise dne 21. srpna 2003 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antisubvenčního řízení s ohledem na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 21. srpna 2003 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antisubvenčního řízení s ohledem na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Společenství.

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti podané v červenci 2003 Evropským sdružením uhlíku a grafitu (ECGA) jednajícího za výrobce představující převážnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod ve Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž tyto důkazy se považovaly za postačující pro ospravedlnění zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti podané v červenci 2003 Evropským sdružením uhlíku a grafitu (ECGA) jednajícího za výrobce představující převážnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod ve Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž tyto důkazy se považovaly za postačující pro ospravedlnění zahájení řízení.

| (3) | Před zahájením řízení a v souladu s čl. 10 odst. 9 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně zdokumentovanou stížnost uvádějící, že subvencované vývozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství. Indická vláda byl vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu stížnosti a nalézt po vzájemné dohodě řešení. Protože indická vláda o konzultace nepožádala, byly vzaty řádně v úvahu její písemné připomínky k obviněním obsaženým ve stížnosti, týkajícím se subvencovaných dovozů a podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Před zahájením řízení a v souladu s čl. 10 odst. 9 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně zdokumentovanou stížnost uvádějící, že subvencované vývozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství. Indická vláda byl vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu stížnosti a nalézt po vzájemné dohodě řešení. Protože indická vláda o konzultace nepožádala, byly vzaty řádně v úvahu její písemné připomínky k obviněním obsaženým ve stížnosti, týkajícím se subvencovaných dovozů a podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (4) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) ve stejný den bylo zveřejněno zahájení souběžného antidumpingového řízení ohledně dovozů stejného výrobku pocházejícího z Indie do Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) ve stejný den bylo zveřejněno zahájení souběžného antidumpingového řízení ohledně dovozů stejného výrobku pocházejícího z Indie do Společenství.

| (5) | Komise o zahájení řízení oficiálně informovala stěžovatele a ostatní známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele a dodavatele o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká. Strany, jichž se to přímo týká, dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(5)

Komise o zahájení řízení oficiálně informovala stěžovatele a ostatní známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele a dodavatele o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká. Strany, jichž se to přímo týká, dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (6) | Dva vyvážející výrobci z Indie, indická vláda, jakož i výrobci ze Společenství, uživatelé a dovozci/obchodníci písemně předložili svá stanoviska. Všechny strany, které o slyšení ve stanovené lhůtě požádaly a uvedly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, dostaly příležitost ke slyšení. |
| --- | --- |

(6)

Dva vyvážející výrobci z Indie, indická vláda, jakož i výrobci ze Společenství, uživatelé a dovozci/obchodníci písemně předložili svá stanoviska. Všechny strany, které o slyšení ve stanovené lhůtě požádaly a uvedly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, dostaly příležitost ke slyšení.

2.   VZOREK

| (7) | Vzhledem k vysokému počtu dovozců ve Společenství, kteří nejsou spříznění, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je metoda vzorku skutečně nutná, a pokud ano, aby byl vzorek vybrán, všichni známí dovozci, kteří nejsou spříznění, byli podle čl. 27 odst. 2 základního nařízení požádáni, aby se přihlásili do 15 dnů od zahájení řízení a aby Komisi poskytli informace požadované v oznámení o zahájení, totiž za období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003. Pouze dva dovozci, kteří nejsou spříznění, souhlasili s tím, aby byli zahrnuti do vzorku a ve lhůtě poskytli požadované základní informace. Proto se došlo k názoru, že metoda vzorku není v tomto řízení nutná. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k vysokému počtu dovozců ve Společenství, kteří nejsou spříznění, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je metoda vzorku skutečně nutná, a pokud ano, aby byl vzorek vybrán, všichni známí dovozci, kteří nejsou spříznění, byli podle čl. 27 odst. 2 základního nařízení požádáni, aby se přihlásili do 15 dnů od zahájení řízení a aby Komisi poskytli informace požadované v oznámení o zahájení, totiž za období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003. Pouze dva dovozci, kteří nejsou spříznění, souhlasili s tím, aby byli zahrnuti do vzorku a ve lhůtě poskytli požadované základní informace. Proto se došlo k názoru, že metoda vzorku není v tomto řízení nutná.

3.   DOTAZNÍKY

| (8) | Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich to týká, dvěma výše uvedeným dovozcům, kteří nejsou spříznění, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, jakož i indické vládě. |
| --- | --- |

(8)

Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich to týká, dvěma výše uvedeným dovozcům, kteří nejsou spříznění, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, jakož i indické vládě.

| (9) | Komise obdržela odpovědi od dvou indických vyvážejících výrobců, od dvou výrobců ze Společenství, kteří si stěžovali, od osmi uživatelských společností a od dvou výše uvedených dovozců, kteří nejsou spříznění. Jedna uživatelská společnost navíc učinila písemné podání obsahující některé množstevní údaje a dvě sdružení uživatelů předala Komisi písemná podání. |
| --- | --- |

(9)

Komise obdržela odpovědi od dvou indických vyvážejících výrobců, od dvou výrobců ze Společenství, kteří si stěžovali, od osmi uživatelských společností a od dvou výše uvedených dovozců, kteří nejsou spříznění. Jedna uživatelská společnost navíc učinila písemné podání obsahující některé množstevní údaje a dvě sdružení uživatelů předala Komisi písemná podání.

| (10) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence subvencí, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách následujících společností: | Výrobci ze Společenství







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence subvencí, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách následujících společností:

Výrobci ze Společenství

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo;

| — | SGL Carbon SA, La Coruña, Španělsko; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruña, Španělsko;

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Francie (včetně společnosti, s kterou je spřízněná, totiž UCAR SA, Etoy, Švýcarsko); |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Francie (včetně společnosti, s kterou je spřízněná, totiž UCAR SA, Etoy, Švýcarsko);

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Španělsko; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Španělsko;

| — | Graftech SpA, Caserta, Itálie. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Itálie.

| | Dovozci do Společenství, kteří nejsou spříznění:







  — | Promidesa SA, Madrid, Španělsko; |
| --- | --- | --- |

Dovozci do Společenství, kteří nejsou spříznění:

—

Promidesa SA, Madrid, Španělsko;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlín, Německo. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlín, Německo.

| | Uživatelé:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburk, Německo; |
| --- | --- | --- |

Uživatelé:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburk, Německo;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Německo; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Německo;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Německo; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Německo;

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Itálie. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Itálie.

| | Vyvážející výrobci v Indii:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kalkata; |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci v Indii:

—

Graphite India Limited (GIL), Kalkata;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhópál. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhópál.

| (11) | Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003 („posuzované období“ nebo „PO“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od roku 1999 do konce PO („uvažované období“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003 („posuzované období“ nebo „PO“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od roku 1999 do konce PO („uvažované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (12) | Dotčeným výrobkem jsou uhlíkové elektrody a/nebo spojníky používané pro takové elektrody, ať už dovážené společně nebo zvlášť. Uhlíková elektroda je uhlíkový válec vytvarovaný v keramické formě nebo extrudovaný. Na obou koncích tohoto válce jsou obrobena zužující se drážkovaná „hrdla“, takže dvě nebo více elektrod lze spojit tak, aby vytvořily sloupec. Spojovací část je rovněž z grafitu a používá se ke spojení dvou hrdel. Tato část se nazývá „spojník“. Jak uhlíková elektroda, tak spojník se obvykle dodávají již sestavené jako „sada uhlíkových elektrod“. |
| --- | --- |

(12)

Dotčeným výrobkem jsou uhlíkové elektrody a/nebo spojníky používané pro takové elektrody, ať už dovážené společně nebo zvlášť. Uhlíková elektroda je uhlíkový válec vytvarovaný v keramické formě nebo extrudovaný. Na obou koncích tohoto válce jsou obrobena zužující se drážkovaná „hrdla“, takže dvě nebo více elektrod lze spojit tak, aby vytvořily sloupec. Spojovací část je rovněž z grafitu a používá se ke spojení dvou hrdel. Tato část se nazývá „spojník“. Jak uhlíková elektroda, tak spojník se obvykle dodávají již sestavené jako „sada uhlíkových elektrod“.

| (13) | Pro výrobu uhlíkových elektrod a spojníků používaných pro takové elektrody se používá ropný koks, vedlejší výrobek ropného průmyslu, a kamenouhelná smola. Výrobní postup se skládá z šesti kroků, totiž tváření, výpalu, impregnace, opakovaného výpalu, grafitování a obrábění. Během fáze grafitování se výrobek elektricky zahřívá na teplotu převyšující 3 000oC a fyzikálně se mění na grafit, krystalickou formu uhlíku, což je unikátní materiál s nízkou elektrickou, ale vysokou tepelnou vodivostí a vysokou pevností a účinností při vysokých teplotách, čímž je vhodný k použití v elektrických obloukových pecích. Výroba sady uhlíkových elektrod trvá zhruba dva měsíce. K sadám uhlíkových elektrod neexistují náhradní výrobky. |
| --- | --- |

(13)

Pro výrobu uhlíkových elektrod a spojníků používaných pro takové elektrody se používá ropný koks, vedlejší výrobek ropného průmyslu, a kamenouhelná smola. Výrobní postup se skládá z šesti kroků, totiž tváření, výpalu, impregnace, opakovaného výpalu, grafitování a obrábění. Během fáze grafitování se výrobek elektricky zahřívá na teplotu převyšující 3 000oC a fyzikálně se mění na grafit, krystalickou formu uhlíku, což je unikátní materiál s nízkou elektrickou, ale vysokou tepelnou vodivostí a vysokou pevností a účinností při vysokých teplotách, čímž je vhodný k použití v elektrických obloukových pecích. Výroba sady uhlíkových elektrod trvá zhruba dva měsíce. K sadám uhlíkových elektrod neexistují náhradní výrobky.

| (14) | Sady uhlíkových elektrod používají výrobci oceli v elektrických obloukových pecích, kterým se rovněž říká „minihutě“, jako vodiče proudu pro výrobu oceli z recyklovaného odpadu. Uhlíkové elektrody a spojníky používané pro takové elektrody, které spadají do rámce tohoto šetření, jsou pouze ty, které mají měrnou hmotnost 1,65 g/cm3 nebo vyšší a specifický elektrický odpor 6,0 μΩ*m nebo nižší. Sady uhlíkových elektrod splňující tyto parametry jsou schopny přenášet velmi vysoké proudové zatížení. |
| --- | --- |

(14)

Sady uhlíkových elektrod používají výrobci oceli v elektrických obloukových pecích, kterým se rovněž říká „minihutě“, jako vodiče proudu pro výrobu oceli z recyklovaného odpadu. Uhlíkové elektrody a spojníky používané pro takové elektrody, které spadají do rámce tohoto šetření, jsou pouze ty, které mají měrnou hmotnost 1,65 g/cm3 nebo vyšší a specifický elektrický odpor 6,0 μΩ*m nebo nižší. Sady uhlíkových elektrod splňující tyto parametry jsou schopny přenášet velmi vysoké proudové zatížení.

| (15) | Jeden indický vývozce uvedl, že v některých případech vyrábí dotčený výrobek bez použití koksu druhu „premium needle coke“, což je prvotřídní koks, jenž podle této společnosti byl stěžovateli považován za nezbytný pro výrobu produktu podle specifikace uvedené ve 12. až 14. bodu odůvodnění. Tento vývozce proto tvrdil, že uhlíkové elektrody a spojníky pro takové elektrody, vyrobené bez použití koksu kvality „premium needle coke“, je třeba vyjmout z rozsahu šetření. Pro výrobu sad uhlíkových elektrod je opravdu možno použít ropný koks různé kvality. Určení výrobku je však dáno fyzikálními a technickými parametry konečného výrobku a jeho konečným použitím, a to bez ohledu na použitou surovinu. Pokud uhlíkové elektrody a spojníky používané pro takové elektrody pocházející z Indie a dovážené do Společenství splňují základní fyzikální a technické parametry tak, jak je uvedeno v popisu výrobku, považují se za dotčené výrobky. Proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(15)

Jeden indický vývozce uvedl, že v některých případech vyrábí dotčený výrobek bez použití koksu druhu „premium needle coke“, což je prvotřídní koks, jenž podle této společnosti byl stěžovateli považován za nezbytný pro výrobu produktu podle specifikace uvedené ve 12. až 14. bodu odůvodnění. Tento vývozce proto tvrdil, že uhlíkové elektrody a spojníky pro takové elektrody, vyrobené bez použití koksu kvality „premium needle coke“, je třeba vyjmout z rozsahu šetření. Pro výrobu sad uhlíkových elektrod je opravdu možno použít ropný koks různé kvality. Určení výrobku je však dáno fyzikálními a technickými parametry konečného výrobku a jeho konečným použitím, a to bez ohledu na použitou surovinu. Pokud uhlíkové elektrody a spojníky používané pro takové elektrody pocházející z Indie a dovážené do Společenství splňují základní fyzikální a technické parametry tak, jak je uvedeno v popisu výrobku, považují se za dotčené výrobky. Proto byla žádost zamítnuta.

2.   OBDOBNÝ VÝROBEK

| (16) | Bylo zjištěno, že výrobek vyvážený z Indie do Společenství, výrobek vyráběný a prodávaný na indickém trhu i výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobci ze Společenství mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití, a proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Bylo zjištěno, že výrobek vyvážený z Indie do Společenství, výrobek vyráběný a prodávaný na indickém trhu i výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobci ze Společenství mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití, a proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.

C.   SUBVENCOVÁNÍ

1.   ÚVOD

| (17) | Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazník Komise bylo prošetřeno pět níže uvedených režimů, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány vývozní dotace indické vlády:






  (i) | Režim Duty Entitlement Passbook (DEPB) |
| --- | --- | --- |

(17)

Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazník Komise bylo prošetřeno pět níže uvedených režimů, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány vývozní dotace indické vlády:

(i)

Režim Duty Entitlement Passbook (DEPB)

| (ii) | Režim Export Promotion Capital Goods (EPCG) |
| --- | --- |

(ii)

Režim Export Promotion Capital Goods (EPCG)

| (iii) | Režim Advance Licence Scheme (ALS) |
| --- | --- |

(iii)

Režim Advance Licence Scheme (ALS)

| (iv) | Oblasti pracující pro vývoz/vývozně zaměřené jednotky (EPZ/EOU) |
| --- | --- |

(iv)

Oblasti pracující pro vývoz/vývozně zaměřené jednotky (EPZ/EOU)

| (v) | Osvobození od daně z příjmu |
| --- | --- |

(v)

Osvobození od daně z příjmu

| (18) | Výše uvedené režimy (i), (ii), (iii), a (iv) se řídí zákonem o (rozvoji a řízení) zahraničním obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost 7. srpna1992 (dále jen „Zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice, souhrnně uvedené v dokumentech „Vývozní a dovozní politika“, které vydává ministerstvo obchodu každých pět let a pravidelně je aktualizuje. Dokument Vývozní a dovozní politika příslušný pro PO v tomto případě je pětiletý plán na období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007. Indická vláda rovněž stanoví postupy pro řízení zahraničně-obchodní politiky v „Příručce postupů – 1. dubna 2002 až 31. března 2007“ (svazek 1), která je rovněž pravidelně aktualizována. |
| --- | --- |

(18)

Výše uvedené režimy (i), (ii), (iii), a (iv) se řídí zákonem o (rozvoji a řízení) zahraničním obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost 7. srpna1992 (dále jen „Zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice, souhrnně uvedené v dokumentech „Vývozní a dovozní politika“, které vydává ministerstvo obchodu každých pět let a pravidelně je aktualizuje. Dokument Vývozní a dovozní politika příslušný pro PO v tomto případě je pětiletý plán na období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007. Indická vláda rovněž stanoví postupy pro řízení zahraničně-obchodní politiky v „Příručce postupů – 1. dubna 2002 až 31. března 2007“ (svazek 1), která je rovněž pravidelně aktualizována.

| (19) | Z dokumentu Vývozní a dovozní politika na období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 je zřejmé, že licence/osvědčení/povolení vystavené před vstupem této politiky v platnost budou i nadále platné pro účel, kde kterému byly licence/osvědčení/povolení vydány, i během PO, nebude-li stanoveno jinak. |
| --- | --- |

(19)

Z dokumentu Vývozní a dovozní politika na období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 je zřejmé, že licence/osvědčení/povolení vystavené před vstupem této politiky v platnost budou i nadále platné pro účel, kde kterému byly licence/osvědčení/povolení vydány, i během PO, nebude-li stanoveno jinak.

| (20) | Následné odkazy v tomto textu na právní základ pro výše uvedené šetřené režimy (i) až (iv) se vztahují na Vývozní a dovozní politiku pro období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 a na „Příručku postupů – 1. dubna 2002 až 31. března 2007“ (svazek 1). |
| --- | --- |

(20)

Následné odkazy v tomto textu na právní základ pro výše uvedené šetřené režimy (i) až (iv) se vztahují na Vývozní a dovozní politiku pro období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 a na „Příručku postupů – 1. dubna 2002 až 31. března 2007“ (svazek 1).

| (21) | Osvobození od daně z příjmu uvedené výše v bodu (v) se zakládá na Zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován Finančním zákonem. |
| --- | --- |

(21)

Osvobození od daně z příjmu uvedené výše v bodu (v) se zakládá na Zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován Finančním zákonem.

| (22) | Čl. 14 odst. 5 písm. b) základního nařízení stanoví, že minimální limit (de minimis) pro subvence ve výši 3 % týkající se dovozů z některých rozvojových zemí, tj. rozvojových zemí, které jsou členy WTO a které jsou uvedeny v příloze VII Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (ASCM), jakož i rozvojových zemí, které jsou členy WTO a které zcela odstranily vývozní dotace, přestane platit osm let po vstupu Dohody o WTO v platnost. Protože uvedená Dohoda vstoupila v platnost 1. ledna 1995, limit pro subvence již není platný. Minimální (de minimis) limit týkající se dovozů ze všech rozvojových zemí je 2 %, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 5 písm. a) základního nařízení. Společně s uplatněním minimálního (de minimis) limitu 3 %, který se týká států uvedených v příloze VII ASCM, je praxí ES, že na uvedené státy používá minimální (de minimis) limit 0,3 % na jednotlivý režim subvencí. Protože konkrétní minimální (de minimis) limit, který platil u států uvedených v příloze VII ASCM, již neplatí, má se za to, že limit pro jednotlivé režimy by neměl rovněž platit. |
| --- | --- |

(22)

Čl. 14 odst. 5 písm. b) základního nařízení stanoví, že minimální limit (de minimis) pro subvence ve výši 3 % týkající se dovozů z některých rozvojových zemí, tj. rozvojových zemí, které jsou členy WTO a které jsou uvedeny v příloze VII Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (ASCM), jakož i rozvojových zemí, které jsou členy WTO a které zcela odstranily vývozní dotace, přestane platit osm let po vstupu Dohody o WTO v platnost. Protože uvedená Dohoda vstoupila v platnost 1. ledna 1995, limit pro subvence již není platný. Minimální (de minimis) limit týkající se dovozů ze všech rozvojových zemí je 2 %, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 5 písm. a) základního nařízení. Společně s uplatněním minimálního (de minimis) limitu 3 %, který se týká států uvedených v příloze VII ASCM, je praxí ES, že na uvedené státy používá minimální (de minimis) limit 0,3 % na jednotlivý režim subvencí. Protože konkrétní minimální (de minimis) limit, který platil u států uvedených v příloze VII ASCM, již neplatí, má se za to, že limit pro jednotlivé režimy by neměl rovněž platit.

2.   REŽIM DUTY ENTITLEMENT PASSBOOK (DEPB)

(a)   Právní základ

| (23) | Režim DEPB vstoupil v platnost 1. dubna 1997 prostřednictvím Celního oznámení č. 34/97. Podrobný popis tohoto režimu je v odstavci 4.3.1 až 4.3.4 Vývozní a dovozní politiky a v odstavci 4.37 až 4.53 Příručky postupů. Režim DEPB je následovníkem režimu Passbook, který skončil 31. března 1997. Od počátku existovaly dva druhy režimu DEPB, DEPB na předexportním základu a DEPB na poexportním základu. |
| --- | --- |

(23)

Režim DEPB vstoupil v platnost 1. dubna 1997 prostřednictvím Celního oznámení č. 34/97. Podrobný popis tohoto režimu je v odstavci 4.3.1 až 4.3.4 Vývozní a dovozní politiky a v odstavci 4.37 až 4.53 Příručky postupů. Režim DEPB je následovníkem režimu Passbook, který skončil 31. března 1997. Od počátku existovaly dva druhy režimu DEPB, DEPB na předexportním základu a DEPB na poexportním základu.

| (24) | Indická vláda zdůraznila, že režim DEPB na předexportním základu byl zrušen 1. dubna 2000, a proto tento režim nepřipadá pro PO v úvahu. Bylo zjištěno, že žádná ze společností neměla žádnou výhodu z režimu DEPB na předexportním základu, a proto není nutné stanovit napadnutelnost DEPB na předexportním základu. Následující rozbor proto vychází pouze z režimu DEPB na poexportním základu. |
| --- | --- |

(24)

Indická vláda zdůraznila, že režim DEPB na předexportním základu byl zrušen 1. dubna 2000, a proto tento režim nepřipadá pro PO v úvahu. Bylo zjištěno, že žádná ze společností neměla žádnou výhodu z režimu DEPB na předexportním základu, a proto není nutné stanovit napadnutelnost DEPB na předexportním základu. Následující rozbor proto vychází pouze z režimu DEPB na poexportním základu.

(b)   Způsobilost

| (25) | Režim DEPB na poexportním základu je k dispozici vyrábějícím vývozcům nebo obchodníkům-vývozcům (tj. obchodníkům). |
| --- | --- |

(25)

Režim DEPB na poexportním základu je k dispozici vyrábějícím vývozcům nebo obchodníkům-vývozcům (tj. obchodníkům).

(c)   Provádění režimu DEPB na poexportním základu v praxi

| (26) | V rámci tohoto režimu může kterýkoli způsobilý vývozce požádat o kredity, které se počítají jako procento z hodnoty vyvezených hotových výrobků. Takové sazby DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku, na základě standardních norem vstupů a výstupů (SION). Po přijetí žádosti je automaticky vystavována licence s uvedením přiznaného kreditu. |
| --- | --- |

(26)

V rámci tohoto režimu může kterýkoli způsobilý vývozce požádat o kredity, které se počítají jako procento z hodnoty vyvezených hotových výrobků. Takové sazby DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku, na základě standardních norem vstupů a výstupů (SION). Po přijetí žádosti je automaticky vystavována licence s uvedením přiznaného kreditu.

| (27) | Režim DEPB na poexportním základu umožňuje tyto kredity použít k úhradě dovozních cel na jakékoli následné dovozy, s výjimkou zboží, které je předmětem dovozních omezení nebo zákazů dovozu. Zboží dovezené za takové kredity lze následně prodat na vnitřním trhu (po připočtení daně z obratu) nebo použít jiným způsobem. |
| --- | --- |

(27)

Režim DEPB na poexportním základu umožňuje tyto kredity použít k úhradě dovozních cel na jakékoli následné dovozy, s výjimkou zboží, které je předmětem dovozních omezení nebo zákazů dovozu. Zboží dovezené za takové kredity lze následně prodat na vnitřním trhu (po připočtení daně z obratu) nebo použít jiným způsobem.

| (28) | Licence DEPB jsou volně převoditelné a v důsledku toho se běžně prodávají. Licence DEPB podléhá poplatku za žádost ve výši 0,5 % z přiznaného kreditu a je platná 12 měsíců od data vystavení. Proto byly licence vydané ve dvouletém období od 1. 4. 2001 do 31. 3. 2003 k dispozici během PO buď k prodeji nebo k použití na úhradu dovozních cel. |
| --- | --- |

(28)

Licence DEPB jsou volně převoditelné a v důsledku toho se běžně prodávají. Licence DEPB podléhá poplatku za žádost ve výši 0,5 % z přiznaného kreditu a je platná 12 měsíců od data vystavení. Proto byly licence vydané ve dvouletém období od 1. 4. 2001 do 31. 3. 2003 k dispozici během PO buď k prodeji nebo k použití na úhradu dovozních cel.

| (29) | Do PO, tj. do 31. 3. 2002 předložení licence DEPB opravňovalo k odpočtu běžného dovozního cla až do nominální hodnoty licence. Licence DEPB navíc umožňovala osvobození od dalšího cla, tzv. zvláštního dodatkového cla (SAD). SAD je hodnotové (ad valorem) clo ve výši 4 % z hodnoty zboží včetně celní hodnoty většiny zboží dováženého do Indie, včetně dotčeného výrobku. Zatímco osvobození od SAD v rámci tohoto režimu bylo podmíněno předložením licence DEPB, ušetřená částka SAD nebyla odečtena z kreditu uděleného licencí. V důsledku toho existovala v režimu DEPB dodatečná výhoda nad nominální hodnotu licence DEPB. |
| --- | --- |

(29)

Do PO, tj. do 31. 3. 2002 předložení licence DEPB opravňovalo k odpočtu běžného dovozního cla až do nominální hodnoty licence. Licence DEPB navíc umožňovala osvobození od dalšího cla, tzv. zvláštního dodatkového cla (SAD). SAD je hodnotové (ad valorem) clo ve výši 4 % z hodnoty zboží včetně celní hodnoty většiny zboží dováženého do Indie, včetně dotčeného výrobku. Zatímco osvobození od SAD v rámci tohoto režimu bylo podmíněno předložením licence DEPB, ušetřená částka SAD nebyla odečtena z kreditu uděleného licencí. V důsledku toho existovala v režimu DEPB dodatečná výhoda nad nominální hodnotu licence DEPB.

| (30) | Na začátku PO, tj. 1. 4. 2002, indická vláda zrušila osvobození od SAD v rámci režimu DEPB. Proto byl během PO jakýkoli odpočet SAD přímo odečten z licence DEPB předložené dovozcem. Aby se zohlednila tato změna režimu a aby se v podstatě vývozcům nahradily výhody, které měli dříve v důsledku osvobození do SAD, indická vláda novelou SION u dotčeného výrobku zvýšila od 1. 4. 2002 sazby DEPB. Indická vláda na základě žádosti rovněž vydávala dodatečné kredity na existující licence, jež byly vydány před 1. 4. 2002 tak, aby zvýšila přiznaný kredit na úroveň novelizované sazby DEPB. |
| --- | --- |

(30)

Na začátku PO, tj. 1. 4. 2002, indická vláda zrušila osvobození od SAD v rámci režimu DEPB. Proto byl během PO jakýkoli odpočet SAD přímo odečten z licence DEPB předložené dovozcem. Aby se zohlednila tato změna režimu a aby se v podstatě vývozcům nahradily výhody, které měli dříve v důsledku osvobození do SAD, indická vláda novelou SION u dotčeného výrobku zvýšila od 1. 4. 2002 sazby DEPB. Indická vláda na základě žádosti rovněž vydávala dodatečné kredity na existující licence, jež byly vydány před 1. 4. 2002 tak, aby zvýšila přiznaný kredit na úroveň novelizované sazby DEPB.

(d)   Závěry k režimu DEPB na poexportním základu

| (31) | Když nějaká společnost vyveze zboží, je jí přiznán kredit, který lze použít buď k vyrovnání celních poplatků na budoucí dovozy různého zboží nebo jej jednoduše prodat na volném trhu. |
| --- | --- |

(31)

Když nějaká společnost vyveze zboží, je jí přiznán kredit, který lze použít buď k vyrovnání celních poplatků na budoucí dovozy různého zboží nebo jej jednoduše prodat na volném trhu.

| (32) | Částka kreditu se počítá automaticky na základě sazeb SION, a to bez ohledu na to, zda vstupy byly dovezeny, bylo z nich zaplaceno clo nebo zda vstupy byly ve skutečnosti použity pro výrobu na vývoz a bez ohledu na to, v jakém množství. Společnost může vskutku požádat o licenci na základě minulých vývozů, a to bez ohledu na to, zda cokoli dováží či zda kupuje zboží z jiných zdrojů. Kredity DEPB se považují za peněžní příspěvek, protože jsou dotací. Jejich součástí je přímý převod prostředků, protože je lze buďto prodat a přeměnit na peněžní hotovost, nebo použít k úhradě dovozních cel, čímž se indická vláda zříká příjmů, které by jinak byly splatné. |
| --- | --- |

(32)

Částka kreditu se počítá automaticky na základě sazeb SION, a to bez ohledu na to, zda vstupy byly dovezeny, bylo z nich zaplaceno clo nebo zda vstupy byly ve skutečnosti použity pro výrobu na vývoz a bez ohledu na to, v jakém množství. Společnost může vskutku požádat o licenci na základě minulých vývozů, a to bez ohledu na to, zda cokoli dováží či zda kupuje zboží z jiných zdrojů. Kredity DEPB se považují za peněžní příspěvek, protože jsou dotací. Jejich součástí je přímý převod prostředků, protože je lze buďto prodat a přeměnit na peněžní hotovost, nebo použít k úhradě dovozních cel, čímž se indická vláda zříká příjmů, které by jinak byly splatné.

| (33) | Čl. 2 odst. 1) písm. a) bod ii) základního nařízení stanoví výjimku, mimo jiné, pro systémy navracení nebo navracení u náhradních vstupů, které splňují přísné podmínky stanovené v příloze I bodu i), příloze II (definice a pravidla navracení) a v příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů). |
| --- | --- |

(33)

Čl. 2 odst. 1) písm. a) bod ii) základního nařízení stanoví výjimku, mimo jiné, pro systémy navracení nebo navracení u náhradních vstupů, které splňují přísné podmínky stanovené v příloze I bodu i), příloze II (definice a pravidla navracení) a v příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů).

| (34) | Vývozce nemá v tomto případě žádnou povinnost skutečně spotřebovat zboží dovezené bez cla ve výrobním procesu a částka kreditu se nepočítá podle skutečně použitých vstupů. |
| --- | --- |

(34)

Vývozce nemá v tomto případě žádnou povinnost skutečně spotřebovat zboží dovezené bez cla ve výrobním procesu a částka kreditu se nepočítá podle skutečně použitých vstupů.

| (35) | Navíc není zaveden systém nebo postup pro zjištění, které vstupy se spotřebovaly ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozních poplatků ve smyslu ustanovení bodu i) přílohy I a příloh II a III základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Navíc není zaveden systém nebo postup pro zjištění, které vstupy se spotřebovaly ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozních poplatků ve smyslu ustanovení bodu i) přílohy I a příloh II a III základního nařízení.

| (36) | Vývozci jsou rovněž způsobilí požívat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda nějaké vstupy vůbec dovážejí. K získání výhody stačí vývozci jednoduše vyvézt zboží bez prokazování, že nějaký vstupní materiál byl dovezen. Proto jsou k získávání výhod režimu DEPB oprávněni i vývozci, kteří vyrábějí své vstupy v tuzemsku a žádné zboží jako vstupy nedovážejí. Režim DEPB na poexportním základu proto nesplňuje kritéria příloh I až III základního nařízení. |
| --- | --- |

(36)

Vývozci jsou rovněž způsobilí požívat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda nějaké vstupy vůbec dovážejí. K získání výhody stačí vývozci jednoduše vyvézt zboží bez prokazování, že nějaký vstupní materiál byl dovezen. Proto jsou k získávání výhod režimu DEPB oprávněni i vývozci, kteří vyrábějí své vstupy v tuzemsku a žádné zboží jako vstupy nedovážejí. Režim DEPB na poexportním základu proto nesplňuje kritéria příloh I až III základního nařízení.

| (37) | Při neexistenci i) požadavku, aby ve výrobním procesu byly spotřebovávány dovozní vstupy a ii) systému ověřování požadovaného v příloze II základního nařízení, nelze režim DEPB na poexportním základu považovat za povolený režim navracení nebo navracení u náhradních vstupů (příloha III) podle čl. 2 odst. 1) písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Při neexistenci i) požadavku, aby ve výrobním procesu byly spotřebovávány dovozní vstupy a ii) systému ověřování požadovaného v příloze II základního nařízení, nelze režim DEPB na poexportním základu považovat za povolený režim navracení nebo navracení u náhradních vstupů (příloha III) podle čl. 2 odst. 1) písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (38) | Protože neplatí výše uvedená výjimka z definice subvencí pro navracení a navracení u náhradních vstupů zmiňovaná ve 33. bodu odůvodnění, nedochází k přebytku vrácení, a vrácení veškerých celních poplatků, které jsou běžně splatné u všech dovozů je napadnutelnou výhodou. |
| --- | --- |

(38)

Protože neplatí výše uvedená výjimka z definice subvencí pro navracení a navracení u náhradních vstupů zmiňovaná ve 33. bodu odůvodnění, nedochází k přebytku vrácení, a vrácení veškerých celních poplatků, které jsou běžně splatné u všech dovozů je napadnutelnou výhodou.

| (39) | Protože finanční příspěvek indické vlády přiznává držiteli DEPB výhodu a protože se vláda vzdává příjmu, který je jinak splatný, tvoří tento režim subvenci. Jedná se o subvenci zákonem stanovenou v závislosti na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení, protože, jak bylo vysvětleno výše, ji lze získat pouze vývozem. Proto se považuje za zvláštní, a proto napadnutelnou. |
| --- | --- |

(39)

Protože finanční příspěvek indické vlády přiznává držiteli DEPB výhodu a protože se vláda vzdává příjmu, který je jinak splatný, tvoří tento režim subvenci. Jedná se o subvenci zákonem stanovenou v závislosti na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení, protože, jak bylo vysvětleno výše, ji lze získat pouze vývozem. Proto se považuje za zvláštní, a proto napadnutelnou.

(e)   Výpočet výše subvence u režimu DEPB na poexportním základu

| (40) | Výhoda pro společnosti byla vypočtena na základě částky kreditu přiznaného v licencích, které byly během PO použity nebo převedeny (prodány). Za účelem co nejpřesnějšího určení ušlého příjmu je nutno rozlišit licence vydané a použité během PO, licence vydané a převedené během PO, licence vydané před PO a použité během PO a licence vydané před PO a převedené během PO. |
| --- | --- |

(40)

Výhoda pro společnosti byla vypočtena na základě částky kreditu přiznaného v licencích, které byly během PO použity nebo převedeny (prodány). Za účelem co nejpřesnějšího určení ušlého příjmu je nutno rozlišit licence vydané a použité během PO, licence vydané a převedené během PO, licence vydané před PO a použité během PO a licence vydané před PO a převedené během PO.

| (41) | Pokud byla licence DEPB vydána a použita během PO spolupracujícím vyvážejícím výrobcem pro dovoz zboží bez zaplacení příslušného cla (včetně SAD), byla výhoda vypočtena na základě celkových ušlých dovozních poplatků, odvozených od zůstatku kreditu na příslušné licenci DEPB. |
| --- | --- |

(41)

Pokud byla licence DEPB vydána a použita během PO spolupracujícím vyvážejícím výrobcem pro dovoz zboží bez zaplacení příslušného cla (včetně SAD), byla výhoda vypočtena na základě celkových ušlých dovozních poplatků, odvozených od zůstatku kreditu na příslušné licenci DEPB.

| (42) | Pokud byla licence DEPB vydána a převedena (prodána) během PO, byla výhoda vypočtena na základě kreditu přiznaného v licenci (nominální hodnoty), a to bez ohledu na prodejní cenu licence, protože prodej licence je čistě obchodním rozhodnutím, kterým se nemění částka výhody (odpovídající převodu prostředků indické vlády) získaná v rámci režimu. |
| --- | --- |

(42)

Pokud byla licence DEPB vydána a převedena (prodána) během PO, byla výhoda vypočtena na základě kreditu přiznaného v licenci (nominální hodnoty), a to bez ohledu na prodejní cenu licence, protože prodej licence je čistě obchodním rozhodnutím, kterým se nemění částka výhody (odpovídající převodu prostředků indické vlády) získaná v rámci režimu.

| (43) | Pokud byla licence DEPB vystavena před PO a použita během PO spolupracujícím vyvážejícím výrobcem pro dovoz zboží bez zaplacení příslušného cla, byla výhoda vypočtena na základě celkových ušlých dovozních poplatků (včetně SAD), odečtených ze zůstatku kreditu na příslušné licenci DEPB. Při zjišťování ušlého příjmu indické vlády byly vzaty v úvahu i dodatečné licence vydané na zvýšené kredity DEPB, jak uvedeno výše, a to v rozsahu v jakém byly použity na úhradu cel. |
| --- | --- |

(43)

Pokud byla licence DEPB vystavena před PO a použita během PO spolupracujícím vyvážejícím výrobcem pro dovoz zboží bez zaplacení příslušného cla, byla výhoda vypočtena na základě celkových ušlých dovozních poplatků (včetně SAD), odečtených ze zůstatku kreditu na příslušné licenci DEPB. Při zjišťování ušlého příjmu indické vlády byly vzaty v úvahu i dodatečné licence vydané na zvýšené kredity DEPB, jak uvedeno výše, a to v rozsahu v jakém byly použity na úhradu cel.

| (44) | U licencí DEPB vydaných před PO a převedených (prodaných) během PO bylo zjištěno, že tyto licence byly prodávány za cenu převyšující jejich nominální hodnotu. Toto ážio se vysvětluje dodatečným osvobozením od SAD, jež tyto licence umožňují, jak bylo vysvětleno výše. Celkovou částku ušlého příjmu indické vlády nelze zjistit bez znalosti výrobků, které byly dovezeny kupujícími těchto licencí. Podle opatrného odhadu však tato částka musela být přinejmenším shodná s prodejní cenou licence, protože prodej licence za cenu převyšující její hodnotu nemá z hospodářského hlediska smysl. Výhoda byla vypočtena na základě prodejní ceny licence. |
| --- | --- |

(44)

U licencí DEPB vydaných před PO a převedených (prodaných) během PO bylo zjištěno, že tyto licence byly prodávány za cenu převyšující jejich nominální hodnotu. Toto ážio se vysvětluje dodatečným osvobozením od SAD, jež tyto licence umožňují, jak bylo vysvětleno výše. Celkovou částku ušlého příjmu indické vlády nelze zjistit bez znalosti výrobků, které byly dovezeny kupujícími těchto licencí. Podle opatrného odhadu však tato částka musela být přinejmenším shodná s prodejní cenou licence, protože prodej licence za cenu převyšující její hodnotu nemá z hospodářského hlediska smysl. Výhoda byla vypočtena na základě prodejní ceny licence.

| (45) | Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, výhoda v rámci režimu DEPB vychází z hodnoty vyvezených hotových výrobků a není přiznávána s ohledem na zhotovená, vyrobená, vyvezená a přepravená množství. Proto byla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení částka vypočtené subvence propočtena na celkový vývozní obrat během PO. Při výpočtu výhody byly podle čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení odečteny poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence. |
| --- | --- |

(45)

Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, výhoda v rámci režimu DEPB vychází z hodnoty vyvezených hotových výrobků a není přiznávána s ohledem na zhotovená, vyrobená, vyvezená a přepravená množství. Proto byla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení částka vypočtené subvence propočtena na celkový vývozní obrat během PO. Při výpočtu výhody byly podle čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení odečteny poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence.

| (46) | Společnosti požadovaly, aby při výpočtu výhod získaných v rámci tohoto režimu byly odečteny náklady vzniklé placením specializovaných zástupců, provize z prodeje a různé další náklady. V této souvislosti je třeba uvést, že používání třetích stran při nákupu a prodeji licencí je čistě obchodním rozhodnutím, kterým se nemění částka kreditu v licencích. Při výpočtu výhody podle čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení jsou odpočitatelné pouze poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence. Protože výše uvedené náklady nejsou nezbytné pro získání subvence, byly žádosti zamítnuty. |
| --- | --- |

(46)

Společnosti požadovaly, aby při výpočtu výhod získaných v rámci tohoto režimu byly odečteny náklady vzniklé placením specializovaných zástupců, provize z prodeje a různé další náklady. V této souvislosti je třeba uvést, že používání třetích stran při nákupu a prodeji licencí je čistě obchodním rozhodnutím, kterým se nemění částka kreditu v licencích. Při výpočtu výhody podle čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení jsou odpočitatelné pouze poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence. Protože výše uvedené náklady nejsou nezbytné pro získání subvence, byly žádosti zamítnuty.

| (47) | Společnosti rovněž tvrdily, že výhody z jejich licencí DEPB přinesly dodatečné příjmy a proto zvýšily i jejich celkovou daňovou povinnosti, především pak daň z příjmu společností. Tvrdily, že výhody získané v režimu DEPB by se proto měly snížit o částku skutečně splatné daně z příjmu. |
| --- | --- |

(47)

Společnosti rovněž tvrdily, že výhody z jejich licencí DEPB přinesly dodatečné příjmy a proto zvýšily i jejich celkovou daňovou povinnosti, především pak daň z příjmu společností. Tvrdily, že výhody získané v režimu DEPB by se proto měly snížit o částku skutečně splatné daně z příjmu.

| (48) | Na zdanění společnosti může mít rozdílný dopad, jak se rozhodne naložit s výhodami poskytnutými v rámci režimu subvencí, v daném případě buď použitím licence k úhradě dovozních poplatků nebo k prodeji licencí. Zkoumání možných dopadů takové výhody na daňovou situaci takové společnosti není věcí prošetřujícího orgánu. Proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(48)

Na zdanění společnosti může mít rozdílný dopad, jak se rozhodne naložit s výhodami poskytnutými v rámci režimu subvencí, v daném případě buď použitím licence k úhradě dovozních poplatků nebo k prodeji licencí. Zkoumání možných dopadů takové výhody na daňovou situaci takové společnosti není věcí prošetřujícího orgánu. Proto byla žádost zamítnuta.

| (49) | Obě spolupracující společnosti získaly během PO z tohoto režimu výhodu a obdržely subvence v rozmezí 14,5 % až 20,4 %. |
| --- | --- |

(49)

Obě spolupracující společnosti získaly během PO z tohoto režimu výhodu a obdržely subvence v rozmezí 14,5 % až 20,4 %.

3.   REŽIM EXPORT PROMOTION CAPITAL GOODS (EPCG)

(a)   Právní základ

| (50) | Režim EPCG byl vyhlášen 1. dubna 1992. V PO se režim řídil celními oznámeními č. 28/97 a 29/97, jež vstoupila v platnost 1. dubna 1997. Podrobné údaje o režimu obsahuje kapitola 5 Vývozní a dovozní politiky 2002/2007 a kapitola 5 Příručky postupů. |
| --- | --- |

(50)

Režim EPCG byl vyhlášen 1. dubna 1992. V PO se režim řídil celními oznámeními č. 28/97 a 29/97, jež vstoupila v platnost 1. dubna 1997. Podrobné údaje o režimu obsahuje kapitola 5 Vývozní a dovozní politiky 2002/2007 a kapitola 5 Příručky postupů.

(b)   Způsobilost

| (51) | Režim je dostupný výrobcům/vývozcům (tj. všem výrobcům v Indii, kteří vyvážejí) nebo obchodníkům/vývozcům (tj. obchodníkům) „napojeným” na podporující výrobce. |
| --- | --- |

(51)

Režim je dostupný výrobcům/vývozcům (tj. všem výrobcům v Indii, kteří vyvážejí) nebo obchodníkům/vývozcům (tj. obchodníkům) „napojeným” na podporující výrobce.

(c)   Praktické provádění

| (52) | Pro získání výhody v rámci režimu musí společnost příslušným úřadům předložit podrobné údaje o druhu a hodnotě investičního majetku, který chce dovézt. Podle vývozní angažovanosti, ke které je společnost připravena, je jí povoleno dovézt investiční majetek buď s nulovým nebo se sníženým clem. Pro splnění vývozních závazků musí být dovezený investiční majetek použit k výrobě vyvezeného zboží. Na žádost vývozce je vydána licence povolující dovoz se zvýhodněnou sazbou. Pro získání licence je třeba zaplatit poplatek za podání žádosti. |
| --- | --- |

(52)

Pro získání výhody v rámci režimu musí společnost příslušným úřadům předložit podrobné údaje o druhu a hodnotě investičního majetku, který chce dovézt. Podle vývozní angažovanosti, ke které je společnost připravena, je jí povoleno dovézt investiční majetek buď s nulovým nebo se sníženým clem. Pro splnění vývozních závazků musí být dovezený investiční majetek použit k výrobě vyvezeného zboží. Na žádost vývozce je vydána licence povolující dovoz se zvýhodněnou sazbou. Pro získání licence je třeba zaplatit poplatek za podání žádosti.

| (53) | Držitel licence EPCG může pořídit investiční majetek rovněž z tuzemských zdrojů. V takovém případě může tuzemský výrobce investičního majetku použít výhodu k bezcelnímu dovozu položek, potřebných k výrobě takového investičního majetku. Případně může tuzemský výrobce žádat o výhodu danou uvažovaným vývozem vzhledem k dodávce investičního majetku od držitele licence EPCG. |
| --- | --- |

(53)

Držitel licence EPCG může pořídit investiční majetek rovněž z tuzemských zdrojů. V takovém případě může tuzemský výrobce investičního majetku použít výhodu k bezcelnímu dovozu položek, potřebných k výrobě takového investičního majetku. Případně může tuzemský výrobce žádat o výhodu danou uvažovaným vývozem vzhledem k dodávce investičního majetku od držitele licence EPCG.

| (54) | Pro získání způsobilosti v rámci režimu EPCG je nutno splnit vývozní povinnost. Tu je nutno realizovat vývozem zboží zhotoveného nebo vyrobeného s pomocí investičního majetku a hodnota takového vývozu musí překročit průměrnou úroveň vývozu stejného výrobku, dosahovanou společností během tří let předcházejících udělení licence. |
| --- | --- |

(54)

Pro získání způsobilosti v rámci režimu EPCG je nutno splnit vývozní povinnost. Tu je nutno realizovat vývozem zboží zhotoveného nebo vyrobeného s pomocí investičního majetku a hodnota takového vývozu musí překročit průměrnou úroveň vývozu stejného výrobku, dosahovanou společností během tří let předcházejících udělení licence.

| (55) | Nedávno došlo ke změně podmínek režimu ohledně výpočtu vývozní povinnosti. Podle nových pravidel mají společnosti na splnění vývozního závazku osm let (částka vývozu musí být přinejmenším šestinásobkem celkové hodnoty osvobození od cla na dovezené zboží). Tato změna však podstatně nemění základní fungování režimu. |
| --- | --- |

(55)

Nedávno došlo ke změně podmínek režimu ohledně výpočtu vývozní povinnosti. Podle nových pravidel mají společnosti na splnění vývozního závazku osm let (částka vývozu musí být přinejmenším šestinásobkem celkové hodnoty osvobození od cla na dovezené zboží). Tato změna však podstatně nemění základní fungování režimu.

(d)   Závěry k režimu EPCG

| (56) | Platba nulového nebo sníženého dovozního cla vývozcem je finančním příspěvkem indické vlády, protože jinak splatný příjem je ušlý a příjemce získává výhodu běžně splatného sníženého cla nebo je od placení tohoto cla osvobozen. Licenci nelze získat bez závazku vyvézt zboží. Režim EPCG je proto subvencí stanovenou zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení, a proto se považuje za zvláštní a tím napadnutelný. |
| --- | --- |

(56)

Platba nulového nebo sníženého dovozního cla vývozcem je finančním příspěvkem indické vlády, protože jinak splatný příjem je ušlý a příjemce získává výhodu běžně splatného sníženého cla nebo je od placení tohoto cla osvobozen. Licenci nelze získat bez závazku vyvézt zboží. Režim EPCG je proto subvencí stanovenou zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení, a proto se považuje za zvláštní a tím napadnutelný.

(e)   Výpočet částky subvence

| (57) | Výhoda pro společnosti byla podle čl. 7 odst. 3 základního nařízení vypočtena na základě částky nezaplaceného dovozního cla na dovezený investiční majetek, rozložené na dobu odpovídající běžnému odpisovému období takového investičního majetku ve výrobním odvětví dotčeného výrobku. V souladu se zavedenou praxí byla částka výhody, započitatelné během PO pro zohlednění hodnoty výhody v čase, navýšena o úroky za PO, tak aby bylo možné stanovit celkovou výhodu tohoto režimu pro příjemce. Vzhledem k povaze subvence, která je rovnocenná s jednorázovým darem, se za vhodnou považovala obchodní úroková míra pro společnosti platná během PO. Jak je uvedeno v 54. bodu odůvodnění, výhoda v rámci režimu EPCG závisí na zvýšené hodnotě vyvezených hotových výrobků a není přiznávána s ohledem na zhotovená, vyrobená, vyvezená a přepravená množství. Proto byla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení částka subvence rozdělena na celkový vývozní obrat během PO. |
| --- | --- |

(57)

Výhoda pro společnosti byla podle čl. 7 odst. 3 základního nařízení vypočtena na základě částky nezaplaceného dovozního cla na dovezený investiční majetek, rozložené na dobu odpovídající běžnému odpisovému období takového investičního majetku ve výrobním odvětví dotčeného výrobku. V souladu se zavedenou praxí byla částka výhody, započitatelné během PO pro zohlednění hodnoty výhody v čase, navýšena o úroky za PO, tak aby bylo možné stanovit celkovou výhodu tohoto režimu pro příjemce. Vzhledem k povaze subvence, která je rovnocenná s jednorázovým darem, se za vhodnou považovala obchodní úroková míra pro společnosti platná během PO. Jak je uvedeno v 54. bodu odůvodnění, výhoda v rámci režimu EPCG závisí na zvýšené hodnotě vyvezených hotových výrobků a není přiznávána s ohledem na zhotovená, vyrobená, vyvezená a přepravená množství. Proto byla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení částka subvence rozdělena na celkový vývozní obrat během PO.

| (58) | Oba spolupracující vývozci získali během PO z tohoto režimu výhodu a obdrželi subvence v rozmezí 0,1 % až 0,3 %. |
| --- | --- |

(58)

Oba spolupracující vývozci získali během PO z tohoto režimu výhodu a obdrželi subvence v rozmezí 0,1 % až 0,3 %.

4.   REŽIM ADVANCE LICENCE SCHEME (ALS)

(a)   Právní základ

| (59) | Režim ALS je uplatňován od období let 1977-78. Je popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.7 Vývozní a dovozní politiky a v částech kapitoly 4 Příručky postupů. |
| --- | --- |

(59)

Režim ALS je uplatňován od období let 1977-78. Je popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.7 Vývozní a dovozní politiky a v částech kapitoly 4 Příručky postupů.

(b)   Způsobilost

| (60) | Licence ALS jsou k dispozici pro bezcelní dovoz vstupů použitých při výrobě zboží na vývoz vývozcům, výrobcům-vývozcům a obchodníkům-vývozcům „napojeným“ na podporujícího nebo podporující výrobce. |
| --- | --- |

(60)

Licence ALS jsou k dispozici pro bezcelní dovoz vstupů použitých při výrobě zboží na vývoz vývozcům, výrobcům-vývozcům a obchodníkům-vývozcům „napojeným“ na podporujícího nebo podporující výrobce.

(c)   Praktické provádění

| (61) | Objem dovozů povolených v rámci tohoto režimu je vypočten jako procento z objemu vyvezených hotových výrobků. Licence ALS měří jednotky povolených dovozů jak v množství tak v hodnotě. Pro většinu výrobků, včetně výrobku dotčeného, existují sazby používané pro stanovení povolených bezcelních nákupů, a to na základě SION. Vstupní položky uvedené v licencích ALS jsou položky použité při výrobě příslušných hotových výrobků. |
| --- | --- |

(61)

Objem dovozů povolených v rámci tohoto režimu je vypočten jako procento z objemu vyvezených hotových výrobků. Licence ALS měří jednotky povolených dovozů jak v množství tak v hodnotě. Pro většinu výrobků, včetně výrobku dotčeného, existují sazby používané pro stanovení povolených bezcelních nákupů, a to na základě SION. Vstupní položky uvedené v licencích ALS jsou položky použité při výrobě příslušných hotových výrobků.

| (62) | Licence ALS lze vystavit na:






  (i) | Fyzické vývozy: licence ALS lze vystavit pro dovoz vstupů pro výrobu výrobků na vývoz vyrábějícímu vývozci nebo vyvážejícímu obchodníkovi „napojenému“ na podporujícího nebo podporující vývozce. |
| --- | --- | --- |

(62)

Licence ALS lze vystavit na:

(i)

Fyzické vývozy: licence ALS lze vystavit pro dovoz vstupů pro výrobu výrobků na vývoz vyrábějícímu vývozci nebo vyvážejícímu obchodníkovi „napojenému“ na podporujícího nebo podporující vývozce.

| (ii) | Dodávky meziproduktů: licence ALS lze vystavit na dodávky meziproduktů pro výrobce-vývozce, a to na vstupy potřebné pro výrobu zboží, které bude dodáno konečnému vývozci/uvažovanému vývozci, držiteli další licence ALS. Držitel licence ALS, který má v úmyslu zajistit si místo přímého dovozu vstupy z tuzemských zdrojů, má možnost si je zajistit proti licenci ALS na meziprodukty. V takových případech jsou množství, zakoupená na domácím trhu, odepsána z licence ALS a ve prospěch tuzemského dodavatele je vystavena licence ALS na meziprodukty. Držitel takové licence ALS na meziprodukty má nárok na bezcelní dovoz zboží potřebného pro výrobu těchto vstupů, jež jsou dodávány konečnému vývozci. |
| --- | --- |

(ii)

Dodávky meziproduktů: licence ALS lze vystavit na dodávky meziproduktů pro výrobce-vývozce, a to na vstupy potřebné pro výrobu zboží, které bude dodáno konečnému vývozci/uvažovanému vývozci, držiteli další licence ALS. Držitel licence ALS, který má v úmyslu zajistit si místo přímého dovozu vstupy z tuzemských zdrojů, má možnost si je zajistit proti licenci ALS na meziprodukty. V takových případech jsou množství, zakoupená na domácím trhu, odepsána z licence ALS a ve prospěch tuzemského dodavatele je vystavena licence ALS na meziprodukty. Držitel takové licence ALS na meziprodukty má nárok na bezcelní dovoz zboží potřebného pro výrobu těchto vstupů, jež jsou dodávány konečnému vývozci.

| (iii) | Uvažované vývozy: licenci ALS je možno vystavit na uvažovaný vývoz hlavnímu smluvnímu partnerovi na dovoz vstupů požadovaných do výroby zboží, které má být dodáno kategoriím uvedeným v odstavci 8.2 Vývozní a dovozní politiky. Podle indické vlády se uvažovaný vývoz týká transakcí, kdy dodávané zboží neopouští území státu. Pokud je zboží vyrobeno v Indii, považuje se za kategorie uvažovaného vývozu celá řada dodávek, např. dodávky zboží vývozně zaměřeným jednotkám, dodávky investičního majetku držitelům licencí v režimu EPCG. |
| --- | --- |

(iii)

Uvažované vývozy: licenci ALS je možno vystavit na uvažovaný vývoz hlavnímu smluvnímu partnerovi na dovoz vstupů požadovaných do výroby zboží, které má být dodáno kategoriím uvedeným v odstavci 8.2 Vývozní a dovozní politiky. Podle indické vlády se uvažovaný vývoz týká transakcí, kdy dodávané zboží neopouští území státu. Pokud je zboží vyrobeno v Indii, považuje se za kategorie uvažovaného vývozu celá řada dodávek, např. dodávky zboží vývozně zaměřeným jednotkám, dodávky investičního majetku držitelům licencí v režimu EPCG.

| (iv) | Objednávky ARO: držitel licence ALS, který má v úmyslu zajistit si místo přímého dovozu vstupy z tuzemských zdrojů, má možnost tak učinit pomocí objednávek ARO. V takovém případě jsou licence ALS uplatněny jako objednávky ARO a převedeny na dodavatele proti dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Převedení objednávky ARO opravňuje dodavatele, aby využil výhod z uvažovaného vývozního navracení a vrácení konečné spotřební daně. Mechanismus ARO svým způsobem vrací daně a cla výrobci dodávajícímu výrobek místo toho, aby stejnou částku vracel vývozci v podobě navracení/vrácení cel. Vrácení daní/cel je k dispozici jak na tuzemské tak i na dovezené vstupy. |
| --- | --- |

(iv)

Objednávky ARO: držitel licence ALS, který má v úmyslu zajistit si místo přímého dovozu vstupy z tuzemských zdrojů, má možnost tak učinit pomocí objednávek ARO. V takovém případě jsou licence ALS uplatněny jako objednávky ARO a převedeny na dodavatele proti dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Převedení objednávky ARO opravňuje dodavatele, aby využil výhod z uvažovaného vývozního navracení a vrácení konečné spotřební daně. Mechanismus ARO svým způsobem vrací daně a cla výrobci dodávajícímu výrobek místo toho, aby stejnou částku vracel vývozci v podobě navracení/vrácení cel. Vrácení daní/cel je k dispozici jak na tuzemské tak i na dovezené vstupy.

| (63) | Při ověřování bylo zjištěno, že během PO byl jedním výrobcem-vývozcem používán pouze režim ALS uvedený výše v bodu (i) (fyzické vývozy). Proto v rámci tohoto šetření není nutno zjišťovat napadnutelnost výšeuvedených kategorií (ii), (iii) a (iv) režimu ALS. |
| --- | --- |

(63)

Při ověřování bylo zjištěno, že během PO byl jedním výrobcem-vývozcem používán pouze režim ALS uvedený výše v bodu (i) (fyzické vývozy). Proto v rámci tohoto šetření není nutno zjišťovat napadnutelnost výšeuvedených kategorií (ii), (iii) a (iv) režimu ALS.

(d)   Závěry k režimu

| (64) | Licence umožňující uhradit celní poplatky při dovozu jsou udělovány pouze vyvážejícím společnostem. V tomto ohledu je režim podmíněn vývozní výkonností. |
| --- | --- |

(64)

Licence umožňující uhradit celní poplatky při dovozu jsou udělovány pouze vyvážejícím společnostem. V tomto ohledu je režim podmíněn vývozní výkonností.

| (65) | Jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že režim ALS ve vztahu k „fyzickým dovozům“ během PO využívala jedna šetřená společnost. Tato společnost používala ALS pro bezcelní dovozy vstupů pro vyvážené zboží. |
| --- | --- |

(65)

Jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že režim ALS ve vztahu k „fyzickým dovozům“ během PO využívala jedna šetřená společnost. Tato společnost používala ALS pro bezcelní dovozy vstupů pro vyvážené zboží.

| (66) | Indická vláda tvrdila, že režim ALS je založen na množství a že vstupy povolené v rámci této licence se vztahují k množství vývozu. Rovněž bylo tvrzeno, že jakékoli vstupy, které jsou v rámci režimu ALS dovezeny, musí být použity při výrobě vyvážených výrobků nebo k doplnění zásob vstupů, které byly použity v již vyvezených výrobcích. Podle indické vlády musí být dovezené vstupy použity vývozcem a žádné takové vstupy nesmí být prodány nebo převedeny. |
| --- | --- |

(66)

Indická vláda tvrdila, že režim ALS je založen na množství a že vstupy povolené v rámci této licence se vztahují k množství vývozu. Rovněž bylo tvrzeno, že jakékoli vstupy, které jsou v rámci režimu ALS dovezeny, musí být použity při výrobě vyvážených výrobků nebo k doplnění zásob vstupů, které byly použity v již vyvezených výrobcích. Podle indické vlády musí být dovezené vstupy použity vývozcem a žádné takové vstupy nesmí být prodány nebo převedeny.

| (67) | Bylo však zjištěno, že není zaveden žádný systém pro kontrolu, zda a které vstupy jsou spotřebovány ve výrobě vyváženého zboží. Systém ukazuje pouze to, že bezcelně dovezené zboží bylo použito ve výrobním procesu, a to bez rozlišení určení zboží (pro tuzemsko nebo na vývoz). |
| --- | --- |

(67)

Bylo však zjištěno, že není zaveden žádný systém pro kontrolu, zda a které vstupy jsou spotřebovány ve výrobě vyváženého zboží. Systém ukazuje pouze to, že bezcelně dovezené zboží bylo použito ve výrobním procesu, a to bez rozlišení určení zboží (pro tuzemsko nebo na vývoz).

| (68) | Čl. 2 odst. 1) písm. a) bod ii) základního nařízení stanoví výjimku, mimo jiné, pro systémy navracení nebo navracení u náhradních vstupů, které splňují přísné podmínky stanovené v příloze I bodu i), příloze II (definice a pravidla navracení) a v příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Čl. 2 odst. 1) písm. a) bod ii) základního nařízení stanoví výjimku, mimo jiné, pro systémy navracení nebo navracení u náhradních vstupů, které splňují přísné podmínky stanovené v příloze I bodu i), příloze II (definice a pravidla navracení) a v příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.

| (69) | Protože chybí systém nebo postup pro zjištění, které vstupy se spotřebovávají ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozních poplatků ve smyslu ustanovení bodu i) přílohy I a příloh II a III základního nařízení, nelze režim ALS považovat za povolený režim navracení podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(69)

Protože chybí systém nebo postup pro zjištění, které vstupy se spotřebovávají ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozních poplatků ve smyslu ustanovení bodu i) přílohy I a příloh II a III základního nařízení, nelze režim ALS považovat za povolený režim navracení podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (70) | Protože neplatí výše uvedená výjimka z definice subvencí pro navracení a navracení u náhradních vstupů zmiňovaná v 68. bodu odůvodnění, nedochází k přebytku vrácení a napadnutelnou výhodou je vrácení veškerých celních poplatků, které jsou běžně splatné u všech dovozů. |
| --- | --- |

(70)

Protože neplatí výše uvedená výjimka z definice subvencí pro navracení a navracení u náhradních vstupů zmiňovaná v 68. bodu odůvodnění, nedochází k přebytku vrácení a napadnutelnou výhodou je vrácení veškerých celních poplatků, které jsou běžně splatné u všech dovozů.

(e)   Výpočet částky subvence

| (71) | Přínos pro společnost byl vypočten na základě částky kreditu přiznaného v licencích, které byly použity během PO. Jak je uvedeno v bodu odůvodnění (61), je výhoda v rámci režimu ALS založena jak na množství, tak i na hodnotě vyvážených hotových výrobků. Proto byla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení částka vypočtené subvence propočtena na celkový vývozní obrat během PO. Při výpočtu výhody byly podle čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení odečteny poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence. Na základě toho činila subvence 0,2 %. |
| --- | --- |

(71)

Přínos pro společnost byl vypočten na základě částky kreditu přiznaného v licencích, které byly použity během PO. Jak je uvedeno v bodu odůvodnění (61), je výhoda v rámci režimu ALS založena jak na množství, tak i na hodnotě vyvážených hotových výrobků. Proto byla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení částka vypočtené subvence propočtena na celkový vývozní obrat během PO. Při výpočtu výhody byly podle čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení odečteny poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence. Na základě toho činila subvence 0,2 %.

5.   OBLASTI PRACUJÍCÍ PRO VÝVOZ/VÝVOZNĚ ZAMĚŘENÉ JEDNOTKY (EPZ/EOU)

| (72) | Bylo ověřeno, že žádný vyvážející výrobce není umístěn ani v EPZ ani v EOU. Proto se další rozbor tohoto režimu nepovažoval pro účely tohoto šetření za nutný. |
| --- | --- |

(72)

Bylo ověřeno, že žádný vyvážející výrobce není umístěn ani v EPZ ani v EOU. Proto se další rozbor tohoto režimu nepovažoval pro účely tohoto šetření za nutný.

6.   OSVOBOZENÍ OD DANĚ Z PŘÍJMU

(a)   Právní základ

| (73) | Právním základem pro přiznání osvobození od daně z příjmu je zákon o dani z příjmu z roku 1961. Zákon je každoročně novelizován finančním zákonem a stanoví základ pro výběr daní i pro různá osvobození/odpočty, jež lze nárokovat. K osvobození, které mohou firmy požadovat, patří osvobození uvedená v oddílech 10A, 10B a 80HHC zákona, jimiž se stanoví osvobození od daně z příjmu u zisků z prodejů na vývoz. |
| --- | --- |

(73)

Právním základem pro přiznání osvobození od daně z příjmu je zákon o dani z příjmu z roku 1961. Zákon je každoročně novelizován finančním zákonem a stanoví základ pro výběr daní i pro různá osvobození/odpočty, jež lze nárokovat. K osvobození, které mohou firmy požadovat, patří osvobození uvedená v oddílech 10A, 10B a 80HHC zákona, jimiž se stanoví osvobození od daně z příjmu u zisků z prodejů na vývoz.

(b)   Praktické provádění

| (74) | Indická vláda uvedla, ze osvobození od daně z příjmu bylo zrušeno 31. 3. 2003 a toto tvrzení doložila. Režim mohl poskytnout dotčeným vývozcům výhody během PO, ale po uvedeném datu žádné výhody vyvážejícím společnostem neposkytuje. Za těchto okolností a podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení není nutno zjišťovat napadnutelnost osvobození od daně z příjmu. |
| --- | --- |

(74)

Indická vláda uvedla, ze osvobození od daně z příjmu bylo zrušeno 31. 3. 2003 a toto tvrzení doložila. Režim mohl poskytnout dotčeným vývozcům výhody během PO, ale po uvedeném datu žádné výhody vyvážejícím společnostem neposkytuje. Za těchto okolností a podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení není nutno zjišťovat napadnutelnost osvobození od daně z příjmu.

7.   VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ

| (75) | Výše napadnutelných subvencí podle ustanovení základního nařízení, vyjádřená v hodnotě, činí u prošetřovaných vyvážejících výrobců 14,6 % až 20,9 %. Protože celková úroveň kooperace Indie byla vysoká (100 % vývozů dotčeného výrobku z Indie do Společenství), zbytkové rozpětí subvence bylo stanoveno ve výši společnosti s nejvyšším jednotlivým rozpětím, tj. 20,9 %.











  Druh subvence | DEPB | EPCGS | ALS | EPZ/EOU | ITE | CELKEM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| Graphite India Limited (GIL) | 14,5 % | 0,1 % | | | | 14,6 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 20,4 % | 0,3 % | 0,2 % | | | 20,9 % |
| Všechny ostatní společnosti | | | | | | 20,9 % |

(75)

Výše napadnutelných subvencí podle ustanovení základního nařízení, vyjádřená v hodnotě, činí u prošetřovaných vyvážejících výrobců 14,6 % až 20,9 %. Protože celková úroveň kooperace Indie byla vysoká (100 % vývozů dotčeného výrobku z Indie do Společenství), zbytkové rozpětí subvence bylo stanoveno ve výši společnosti s nejvyšším jednotlivým rozpětím, tj. 20,9 %.

Druh subvence

DEPB

EPCGS

ALS

EPZ/EOU

ITE

CELKEM

Graphite India Limited (GIL)

14,5 %

0,1 %

14,6 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

20,4 %

0,3 %

0,2 %

20,9 %

Všechny ostatní společnosti

20,9 %

D.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   CELKOVÁ VÝROBA VE SPOLEČENSTVÍ

| (76) | Obdobný výrobek ve Společenství vyrábí SGL AG („SGL“) a několik poboček UCAR SA („UCAR“), konkrétně UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL a Graftech SpA, za něž byla stížnost podána. Výrobní závody SGL a UCAR jsou umístěny v Rakousku, Belgii, Německu, Francii, Itálii a Španělsku. |
| --- | --- |

(76)

Obdobný výrobek ve Společenství vyrábí SGL AG („SGL“) a několik poboček UCAR SA („UCAR“), konkrétně UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL a Graftech SpA, za něž byla stížnost podána. Výrobní závody SGL a UCAR jsou umístěny v Rakousku, Belgii, Německu, Francii, Itálii a Španělsku.

| (77) | Kromě dvou stěžujících si výrobců (SGL a UCAR) vyráběli obdobný výrobek ve Společenství v období 1999-PO ještě další dva výrobci. Jeden z nich se stal platebně neschopným a musel požádat o soudní ochranu podle německého úpadkového práva. Posledně jmenovaná společnost přestala obdobný výrobek vyrábět v listopadu 2002. Tyto dvě společnosti vyjádřily stížnosti svou podporu, ale odmítly výzvu Komise k aktivní spolupráci v rámci šetření. Bylo zjištěno, že všechny čtyři výše uvedené společnosti lze považovat za výrobce ve Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(77)

Kromě dvou stěžujících si výrobců (SGL a UCAR) vyráběli obdobný výrobek ve Společenství v období 1999-PO ještě další dva výrobci. Jeden z nich se stal platebně neschopným a musel požádat o soudní ochranu podle německého úpadkového práva. Posledně jmenovaná společnost přestala obdobný výrobek vyrábět v listopadu 2002. Tyto dvě společnosti vyjádřily stížnosti svou podporu, ale odmítly výzvu Komise k aktivní spolupráci v rámci šetření. Bylo zjištěno, že všechny čtyři výše uvedené společnosti lze považovat za výrobce ve Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

2.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (78) | Dva stěžující si výrobci ze Společenství řádně odpověděli na dotazník a během šetření plně spolupracovali. Během PO představovali přes 80 % výroby ve Společenství. |
| --- | --- |

(78)

Dva stěžující si výrobci ze Společenství řádně odpověděli na dotazník a během šetření plně spolupracovali. Během PO představovali přes 80 % výroby ve Společenství.

| (79) | Proto se má zato, že představují výrobní odvětví Společenství podle čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení a dále budou uváděni jen jako „výrobní odvětví Společenství“. |
| --- | --- |

(79)

Proto se má zato, že představují výrobní odvětví Společenství podle čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení a dále budou uváděni jen jako „výrobní odvětví Společenství“.

E.   ÚJMA

1.   PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA

| (80) | Vzhledem k tomu, že existují pouze dva indičtí vyvážející výrobci dotčeného výrobku a vzhledem k tomu, že i výrobní odvětví Společenství se skládá pouze ze dvou výrobců, bylo nutno údaje o dovozech dotčeného výrobku do Společenství pocházejících z Indie i o výrobním odvětví Společenství indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 29 základní nařízení. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem k tomu, že existují pouze dva indičtí vyvážející výrobci dotčeného výrobku a vzhledem k tomu, že i výrobní odvětví Společenství se skládá pouze ze dvou výrobců, bylo nutno údaje o dovozech dotčeného výrobku do Společenství pocházejících z Indie i o výrobním odvětví Společenství indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 29 základní nařízení.

2.   SPOTŘEBA VE SPOLEČENSTVÍ

| (81) | Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, objemu prodeje ostatních výrobců Společenství na trhu Společenství na základě odhadu provedeného podle nejspolehlivějších dostupných informací, objemu prodeje dvou indických spolupracujících vyvážejících výrobců na trhu Společenství, objemu dovozu z Polska, získaných v kooperaci s SGL, údajů Eurostatu pro zbývající dovozy do Společenství, řádně upravené v případě potřeby. |
| --- | --- |

(81)

Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, objemu prodeje ostatních výrobců Společenství na trhu Společenství na základě odhadu provedeného podle nejspolehlivějších dostupných informací, objemu prodeje dvou indických spolupracujících vyvážejících výrobců na trhu Společenství, objemu dovozu z Polska, získaných v kooperaci s SGL, údajů Eurostatu pro zbývající dovozy do Společenství, řádně upravené v případě potřeby.

| (82) | Na tomto základě se spotřeba Společenství dotčeného výrobku zvýšila od roku 1999 do PO o 9 %. Konkrétně se zvýšila o 14 % mezi roky 1999 a 2000, poklesla o 7 % v roce 2001, o další 1 % v roce 2002 před nárůstem o 3 % během PO. Protože dotčený výrobek se používá především v ocelářském průmyslu využívajícím elektřinu, je třeba vývoj spotřeby posuzovat na základě trendů tohoto konkrétního odvětví, jež vykazuje velké zrychlení v roce 2000, po němž následoval od roku 2001 pokles. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba ES (v tunách) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Index (1999=100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(82)

Na tomto základě se spotřeba Společenství dotčeného výrobku zvýšila od roku 1999 do PO o 9 %. Konkrétně se zvýšila o 14 % mezi roky 1999 a 2000, poklesla o 7 % v roce 2001, o další 1 % v roce 2002 před nárůstem o 3 % během PO. Protože dotčený výrobek se používá především v ocelářském průmyslu využívajícím elektřinu, je třeba vývoj spotřeby posuzovat na základě trendů tohoto konkrétního odvětví, jež vykazuje velké zrychlení v roce 2000, po němž následoval od roku 2001 pokles.

1999

2000

2001

2002

PO

Celková spotřeba ES (v tunách)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Index (1999=100)

100

114

107

106

109

3.   DOVOZY Z DOTČENÉ ZEMĚ

(a)   Objem

| (83) | Objem dovozu dotčeného výrobku z Indie do Společenství se od roku 1999 do PO zvýšil o 76 %. Konkrétně se dovoz z Indie zvýšil o 45 % mezi rokem 1999 a 2000, o dalších 31 % v roce 2001 a na této úrovni zůstal v letech 2002 a v PO v podstatě stabilní. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem subvencovaného dovozu (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Objem subvencovaného dovozu (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(83)

Objem dovozu dotčeného výrobku z Indie do Společenství se od roku 1999 do PO zvýšil o 76 %. Konkrétně se dovoz z Indie zvýšil o 45 % mezi rokem 1999 a 2000, o dalších 31 % v roce 2001 a na této úrovni zůstal v letech 2002 a v PO v podstatě stabilní.

1999

2000

2001

2002

PO

Objem subvencovaného dovozu (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

145

176

176

176

Objem subvencovaného dovozu (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

127

164

166

161

(b)   Podíl na trhu

| (84) | Tržní podíl vývozců z dotčeného státu se během posuzovaného období zvýšil o 3,4 % (resp. 61 %) a během PO dosáhl 8 až 10 %. Nejprve se zvýšil o 1,5 % mezi roky 1999 a 2000, pak o další 2 % v roce 2001 a na této úrovni zůstal relativně stabilní během roku 2002 a PO. Je třeba uvést, že v období 1999 až PO zvyšování dovozu a tržního podílu z dotčeného státu probíhalo společně se zvýšením spotřeby o 9 %. |
| --- | --- |

(84)

Tržní podíl vývozců z dotčeného státu se během posuzovaného období zvýšil o 3,4 % (resp. 61 %) a během PO dosáhl 8 až 10 %. Nejprve se zvýšil o 1,5 % mezi roky 1999 a 2000, pak o další 2 % v roce 2001 a na této úrovni zůstal relativně stabilní během roku 2002 a PO. Je třeba uvést, že v období 1999 až PO zvyšování dovozu a tržního podílu z dotčeného státu probíhalo společně se zvýšením spotřeby o 9 %.

(c)   Ceny

(i)   Cenový vývoj

| (85) | Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie se mezi 1999 a PO zvýšila o 2 % v roce 2000, o dalších 8 % v roce 2001 a poté klesla o 9 % v roce 2002; na této úrovni zůstala během PO. Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Indie byla v PO o 1 % vyšší než v roce 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny subvencovaných dovozů | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(85)

Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie se mezi 1999 a PO zvýšila o 2 % v roce 2000, o dalších 8 % v roce 2001 a poté klesla o 9 % v roce 2002; na této úrovni zůstala během PO. Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Indie byla v PO o 1 % vyšší než v roce 1999.

1999

2000

2001

2002

PO

Ceny subvencovaných dovozů

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

102

110

101

101

(ii)   Cenové podbízení

| (86) | U srovnatelných druhů dotčeného výrobku bylo provedeno porovnání průměrné prodejní ceny ve Společenství mezi vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Společenství. Byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, v paritě „ze závodu“ (ex-works) bez jakýchkoli slev a daní a ceny vyvážejících výrobců z Indie v paritě CIF hranice Společenství, řádně očištěné s ohledem na náklady vynaložené po dovozu. Porovnáním bylo zjištěno, že během PO docházelo u dotčeného výrobku, pocházejícího z Indie, k cenovému podbízení cen výrobního odvětví Společenství o 6,5 % až 12,2 %. |
| --- | --- |

(86)

U srovnatelných druhů dotčeného výrobku bylo provedeno porovnání průměrné prodejní ceny ve Společenství mezi vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Společenství. Byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, v paritě „ze závodu“ (ex-works) bez jakýchkoli slev a daní a ceny vyvážejících výrobců z Indie v paritě CIF hranice Společenství, řádně očištěné s ohledem na náklady vynaložené po dovozu. Porovnáním bylo zjištěno, že během PO docházelo u dotčeného výrobku, pocházejícího z Indie, k cenovému podbízení cen výrobního odvětví Společenství o 6,5 % až 12,2 %.

| (87) | Je třeba uvést, že toto rozpětí cenového podbízení plně neodráží dopady subvencovaných dovozů na ceny výrobního odvětví Společenství, protože byl zjištěn jak cenový pokles tak snižování cen, což prokazuje relativně nízká ziskovost dosahovaná výrobním odvětvím Společenství během PO, zatímco při neexistenci subvencování by se dala očekávat přiměřeně vyšší ziskovost. |
| --- | --- |

(87)

Je třeba uvést, že toto rozpětí cenového podbízení plně neodráží dopady subvencovaných dovozů na ceny výrobního odvětví Společenství, protože byl zjištěn jak cenový pokles tak snižování cen, což prokazuje relativně nízká ziskovost dosahovaná výrobním odvětvím Společenství během PO, zatímco při neexistenci subvencování by se dala očekávat přiměřeně vyšší ziskovost.

4.   STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (88) | Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny příslušné ekonomické prvky a indexy, jež mají dopad na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(88)

Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny příslušné ekonomické prvky a indexy, jež mají dopad na stav výrobního odvětví Společenství.

(a)   Předběžné poznámky

| (89) | Aby bylo možno přiměřeně posoudit některé ukazatele újmy, bylo nutné vhodným způsobem konsolidovat některé údaje týkající se společnosti UCAR s údaji jejích výrobních poboček ve Společenství (viz bod odůvodnění (76) výše). |
| --- | --- |

(89)

Aby bylo možno přiměřeně posoudit některé ukazatele újmy, bylo nutné vhodným způsobem konsolidovat některé údaje týkající se společnosti UCAR s údaji jejích výrobních poboček ve Společenství (viz bod odůvodnění (76) výše).

| (90) | Komise věnovala zvláštní pozornost všem možným dopadům ukazatelů újmy, vyplývajícím z jednání potlačujícího hospodářskou soutěž dvou stěžujících si výrobců ze Společenství v minulosti. Komise se konkrétně ujistila, že výchozí bod pro posouzení újmy (1999) byl prostý jakýchkoli postupů potlačujících hospodářskou soutěž (viz níže uvedené body odůvodnění (120), (121), (125)). Dále Komise při stanovení nákladů a ziskovosti výrobního odvětví Společenství výslovně požadovala a ověřovala, zda přímé náklady na platby a jakékoli nepřímé náklady (včetně finančních nákladů) na ně, spojené se sankcemi uloženými orgány pro ochranu hospodářské soutěže, byly řádně vyloučeny, tak aby získaný pohled na ziskovost byl prostý jakýchkoli takových mimořádných výdajů. |
| --- | --- |

(90)

Komise věnovala zvláštní pozornost všem možným dopadům ukazatelů újmy, vyplývajícím z jednání potlačujícího hospodářskou soutěž dvou stěžujících si výrobců ze Společenství v minulosti. Komise se konkrétně ujistila, že výchozí bod pro posouzení újmy (1999) byl prostý jakýchkoli postupů potlačujících hospodářskou soutěž (viz níže uvedené body odůvodnění (120), (121), (125)). Dále Komise při stanovení nákladů a ziskovosti výrobního odvětví Společenství výslovně požadovala a ověřovala, zda přímé náklady na platby a jakékoli nepřímé náklady (včetně finančních nákladů) na ně, spojené se sankcemi uloženými orgány pro ochranu hospodářské soutěže, byly řádně vyloučeny, tak aby získaný pohled na ziskovost byl prostý jakýchkoli takových mimořádných výdajů.

(b)   Výroba

| (91) | Produkce výrobního odvětví Společenství se zvýšila o 14 % v roce 2000, poklesla o 16 % v roce 2001, o další 4 % v roce 2002 a během PO se zvýšila o 5 %. Vysoký nárůst zjištěný v roce 2000 byl důsledkem příznivého hospodářského ovzduší, které se v daném roce rovněž odrazilo v rostoucím využitím kapacit. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(91)

Produkce výrobního odvětví Společenství se zvýšila o 14 % v roce 2000, poklesla o 16 % v roce 2001, o další 4 % v roce 2002 a během PO se zvýšila o 5 %. Vysoký nárůst zjištěný v roce 2000 byl důsledkem příznivého hospodářského ovzduší, které se v daném roce rovněž odrazilo v rostoucím využitím kapacit.

1999

2000

2001

2002

PO

Výroba (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

114

98

94

99

(c)   Kapacita a procento využití kapacity

| (92) | Výrobní kapacita se v roce 2000 snížila o cca 2 % a v roce 2001 zůstala na této úrovni. V roce 2002 a během PO výrobní kapacita dále klesla o 5, resp. 2 %. Během PO byla výrobní kapacita o 9 % nižší než v roce 1999, především v důsledku zakonzervování závodu výrobce ve Společenství, ke kterému došlo během PO. |
| --- | --- |

(92)

Výrobní kapacita se v roce 2000 snížila o cca 2 % a v roce 2001 zůstala na této úrovni. V roce 2002 a během PO výrobní kapacita dále klesla o 5, resp. 2 %. Během PO byla výrobní kapacita o 9 % nižší než v roce 1999, především v důsledku zakonzervování závodu výrobce ve Společenství, ke kterému došlo během PO.

| (93) | Využití kapacity začalo na 70 % v roce 1999 a v důsledku silné poptávky, především ocelářského průmyslu využívajícího elektřinu, se zvýšilo na 81 % v roce 2000. V letech 2001 a 2002 pokleslo zpět na 70 % a během PO se zvýšilo na 76 %. |
| --- | --- |

(93)

Využití kapacity začalo na 70 % v roce 1999 a v důsledku silné poptávky, především ocelářského průmyslu využívajícího elektřinu, se zvýšilo na 81 % v roce 2000. V letech 2001 a 2002 pokleslo zpět na 70 % a během PO se zvýšilo na 76 %.

| (94) | Šetřením bylo zjištěno, že příčin potíží uvedeného zakonzervovaného závodu je několik, z nichž nejvýznamnější jsou: i) vysoké výrobní náklady spojené s cenou elektřiny v daném konkrétním státu a ii) konkurence subvencovaných dovozů pocházejících z Indie. Vzhledem k potížím při vzájemném oddělení obou dvou příčin Komise zjišťovala, jaký by byl býval vývoj kapacity a jejího využití v roce 2002 a během PO, kdyby tento výrobní závod nebyl býval zakonzervován. V této simulaci byl objem výroby ponechán na stejné úrovni, protože ostatní výrobní závody tohoto výrobce ze Společenství zvýšily svůj výkon, aby mezeru zaplnily. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, kdyby tento výrobní závod nebyl býval zakonzervován, byla by bývala kapacita i její využití za výrobní odvětví společenství jako celek dosáhla během PO úroveň velmi podobnou stavu z roku 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Využití kapacity | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Index (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(94)

Šetřením bylo zjištěno, že příčin potíží uvedeného zakonzervovaného závodu je několik, z nichž nejvýznamnější jsou: i) vysoké výrobní náklady spojené s cenou elektřiny v daném konkrétním státu a ii) konkurence subvencovaných dovozů pocházejících z Indie. Vzhledem k potížím při vzájemném oddělení obou dvou příčin Komise zjišťovala, jaký by byl býval vývoj kapacity a jejího využití v roce 2002 a během PO, kdyby tento výrobní závod nebyl býval zakonzervován. V této simulaci byl objem výroby ponechán na stejné úrovni, protože ostatní výrobní závody tohoto výrobce ze Společenství zvýšily svůj výkon, aby mezeru zaplnily. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, kdyby tento výrobní závod nebyl býval zakonzervován, byla by bývala kapacita i její využití za výrobní odvětví společenství jako celek dosáhla během PO úroveň velmi podobnou stavu z roku 1999.

1999

2000

2001

2002

PO

Výrobní kapacita (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

98

98

93

91

Využití kapacity

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Index (1999=100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) bez zakonzervování | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Využití kapacity bez zakonzervování | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Index (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

PO

Výrobní kapacita (v tunách) bez zakonzervování

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

98

98

100

101

Využití kapacity bez zakonzervování

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Index (1999=100)

100

115

99

93

98

(d)   Skladové zásoby

| (95) | Skladové zásoby hotových výrobku představovaly během PO cca 3 % celkového objemu produkce výrobního odvětví Společenství. Konečná úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období obecně zvýšila a během PO byla pětkrát vyšší než v roce 1999. Šetřením se však zjistilo, že vývoj skladových zásob není považován za příliš významné hledisko hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, protože výrobci ve Společenství obvykle vyrábějí na objednávku a proto většinou skladují pouze zboží, které čeká na odeslání zákazníkům. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(95)

Skladové zásoby hotových výrobku představovaly během PO cca 3 % celkového objemu produkce výrobního odvětví Společenství. Konečná úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období obecně zvýšila a během PO byla pětkrát vyšší než v roce 1999. Šetřením se však zjistilo, že vývoj skladových zásob není považován za příliš významné hledisko hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, protože výrobci ve Společenství obvykle vyrábějí na objednávku a proto většinou skladují pouze zboží, které čeká na odeslání zákazníkům.

1999

2000

2001

2002

PO

Konečný stav zásob (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

235

700

663

515

(e)   Objem prodeje

| (96) | Prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, mezi rokem 1999 a PO klesly o 1 %. Konkrétně se výrazně zvýšily o 16 % v roce 2000, poklesly o 17 % v roce 2001 a o dalších 5 % v roce 2002 před nárůstem o 5 % během PO. Vývoj prodeje je úzce spojen s hospodářským vývojem ocelářského průmyslu využívajícího elektřinu, kde po konjunkturním vzestupu, pozorovaném v roce 2000 došlo v letech 2001 a 2002 k poklesu. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej zákazníkům v ES, kteří nejsou spříznění (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(96)

Prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, mezi rokem 1999 a PO klesly o 1 %. Konkrétně se výrazně zvýšily o 16 % v roce 2000, poklesly o 17 % v roce 2001 a o dalších 5 % v roce 2002 před nárůstem o 5 % během PO. Vývoj prodeje je úzce spojen s hospodářským vývojem ocelářského průmyslu využívajícího elektřinu, kde po konjunkturním vzestupu, pozorovaném v roce 2000 došlo v letech 2001 a 2002 k poklesu.

1999

2000

2001

2002

PO

Prodej zákazníkům v ES, kteří nejsou spříznění (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

116

99

94

99

(f)   Podíl na trhu

| (97) | Po nízkém počátečním jednoprocentním růstu v roce 2000 se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu až do roku 2002 výrazně snižoval. Výrobní odvětví Společenství ztratilo v roce 2001 6,5 % podílu na trhu a další 2,8 % v roce 2002 a během PO došlo k zotavení o 1,9 %. Ve srovnání s rokem 1999 byl podíl výrobního odvětví Společenství na trhu během PO nižší o 6,3 %, resp. o 9 %, posuzováno indexy. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(97)

Po nízkém počátečním jednoprocentním růstu v roce 2000 se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu až do roku 2002 výrazně snižoval. Výrobní odvětví Společenství ztratilo v roce 2001 6,5 % podílu na trhu a další 2,8 % v roce 2002 a během PO došlo k zotavení o 1,9 %. Ve srovnání s rokem 1999 byl podíl výrobního odvětví Společenství na trhu během PO nižší o 6,3 %, resp. o 9 %, posuzováno indexy.

1999

2000

2001

2002

PO

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

102

93

89

91

(g)   Růst

| (98) | Mezi rokem 1999 a PO se objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trzích Společenství snížil o 1 %, zatímco spotřeba ve Společenství vzrostla o 9 %. Jak je vidět výše, výrobní odvětví Společenství ztratilo v PO 6,3 % podílu na trhu a subvencované dovozy ve stejném období získaly 3,4 % tohoto podílu. |
| --- | --- |

(98)

Mezi rokem 1999 a PO se objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trzích Společenství snížil o 1 %, zatímco spotřeba ve Společenství vzrostla o 9 %. Jak je vidět výše, výrobní odvětví Společenství ztratilo v PO 6,3 % podílu na trhu a subvencované dovozy ve stejném období získaly 3,4 % tohoto podílu.

(h)   Zaměstnanost

| (99) | Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví společenství se mezi rokem 1999 PO snížila o cca 17 %. V roce 2000 klesl počet pracovníků o 1 % a v roce 2001 o 5 %. V roce 2002 a v PO došlo k poklesu o 9 %, resp. 3 %, především v důsledku zakonzervování výrobního závodu jednoho z výrobců ve Společenství a přemístění části pracovníků do ziskovějších oblastí podnikání. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(99)

Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví společenství se mezi rokem 1999 PO snížila o cca 17 %. V roce 2000 klesl počet pracovníků o 1 % a v roce 2001 o 5 %. V roce 2002 a v PO došlo k poklesu o 9 %, resp. 3 %, především v důsledku zakonzervování výrobního závodu jednoho z výrobců ve Společenství a přemístění části pracovníků do ziskovějších oblastí podnikání.

1999

2000

2001

2002

PO

Zaměstnanost

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

99

95

86

83

(i)   Produktivita

| (100) | Produktivita pracovní síly ve výrobním odvětví Společenství, měřená jako roční výkon na zaměstnanou osobu, nejprve výrazně vzrostla o 15 % v letech 1999 do 2000, klesla o 12 procentních bodů v roce 2001, znovu vzrostla o 5 procentních bodů v roce 2002 a o dalších 11 procentních bodů během PO. Na konci uvažovaného období byla produktivita o 19 % vyšší než na začátku tohoto období, což odráží racionalizační úsilí, které bylo ve výrobním odvětví Společenství vynaloženo s cílem zachovat jeho konkurenceschopnost. Pro srovnání byl růst průměrné produktivity práce v hospodářství Společenství jako celku (ve všech hospodářských odvětvích) pouhých 1,5 % za rok během téhož období. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (t na zaměstnance) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(100)

Produktivita pracovní síly ve výrobním odvětví Společenství, měřená jako roční výkon na zaměstnanou osobu, nejprve výrazně vzrostla o 15 % v letech 1999 do 2000, klesla o 12 procentních bodů v roce 2001, znovu vzrostla o 5 procentních bodů v roce 2002 a o dalších 11 procentních bodů během PO. Na konci uvažovaného období byla produktivita o 19 % vyšší než na začátku tohoto období, což odráží racionalizační úsilí, které bylo ve výrobním odvětví Společenství vynaloženo s cílem zachovat jeho konkurenceschopnost. Pro srovnání byl růst průměrné produktivity práce v hospodářství Společenství jako celku (ve všech hospodářských odvětvích) pouhých 1,5 % za rok během téhož období.

1999

2000

2001

2002

PO

Produktivita (t na zaměstnance)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

115

103

108

119

(j)   Mzdy

| (101) | Mezi rokem 1999 a PO průměrná mzda na zaměstnance vzrostla o 13 %. Toto číslo se nachází mírně pod tempem růstu náhrad zaměstnancům (14 %) zaznamenaným během téhož období v hospodářství Společenství jako celku (ve všech odvětvích) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční pracovní náklady na zaměstnance (v tis. EUR) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(101)

Mezi rokem 1999 a PO průměrná mzda na zaměstnance vzrostla o 13 %. Toto číslo se nachází mírně pod tempem růstu náhrad zaměstnancům (14 %) zaznamenaným během téhož období v hospodářství Společenství jako celku (ve všech odvětvích)

1999

2000

2001

2002

PO

Roční pracovní náklady na zaměstnance (v tis. EUR)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

104

105

111

113

(k)   Prodejní ceny

| (102) | Jednotkové prodejní ceny vlastní výroby výrobního odvětví Společenství pro individuální zákazníky ve Společenství klesly o 6 % mezi lety 1999 a 2000, vzrostly o 9 procentních bodů v roce 2001, poklesly o 12 procentních bodů v roce 2002 a přiblížily se hranici 1 procentního bodu v PO. Celkově mezi rokem 1999 a PO dosáhl pokles jednotkových prodejních cen 8 %. Tento poměrně nerovnoměrný vývoj je vysvětlen těmito skutečnostmi. |
| --- | --- |

(102)

Jednotkové prodejní ceny vlastní výroby výrobního odvětví Společenství pro individuální zákazníky ve Společenství klesly o 6 % mezi lety 1999 a 2000, vzrostly o 9 procentních bodů v roce 2001, poklesly o 12 procentních bodů v roce 2002 a přiblížily se hranici 1 procentního bodu v PO. Celkově mezi rokem 1999 a PO dosáhl pokles jednotkových prodejních cen 8 %. Tento poměrně nerovnoměrný vývoj je vysvětlen těmito skutečnostmi.

| (103) | Ceny jsou dány dvěma hlavními faktory: výrobními náklady a stavem nabídky a poptávky na trhu. Zatímco jednotkové prodejní ceny klesly o 8 % mezi rokem 1999 a PO, jednotkové výrobní náklady vzrostly o 2 %. Tento poměrně pomalý vývoj nákladů skrývá skokový nárůst o 10 procentních bodů zaznamenaný v roce 2001 způsobený opožděnou reakcí na zvýšení cen surovin v roce 2000. Dvě hlavní suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod, konkrétně ropný koks a smola, představují asi 34 % celkových výrobních nákladů. Energie, jejíž cena také úzce souvisí s kolísáním cen ropy, představuje dalších 13 % celkových výrobních nákladů. Celkově tyto tři základní nákladové položky, jejichž cena je přímo ovlivněna změnami ceny ropy, činí téměř 50 % celkových výrobních nákladů obdobného výrobku. Vzhledem k tomu, že se ceny průmyslové produkce Společenství z důvodu tlaku na ceny, jenž souvisí s dovozy subvencovaných výrobků, nemohou přizpůsobit zvýšení výrobních nákladů, zaznamenalo průmyslové odvětví Společenství pokles ziskovosti. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu ES (EUR/t) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/t) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(103)

Ceny jsou dány dvěma hlavními faktory: výrobními náklady a stavem nabídky a poptávky na trhu. Zatímco jednotkové prodejní ceny klesly o 8 % mezi rokem 1999 a PO, jednotkové výrobní náklady vzrostly o 2 %. Tento poměrně pomalý vývoj nákladů skrývá skokový nárůst o 10 procentních bodů zaznamenaný v roce 2001 způsobený opožděnou reakcí na zvýšení cen surovin v roce 2000. Dvě hlavní suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod, konkrétně ropný koks a smola, představují asi 34 % celkových výrobních nákladů. Energie, jejíž cena také úzce souvisí s kolísáním cen ropy, představuje dalších 13 % celkových výrobních nákladů. Celkově tyto tři základní nákladové položky, jejichž cena je přímo ovlivněna změnami ceny ropy, činí téměř 50 % celkových výrobních nákladů obdobného výrobku. Vzhledem k tomu, že se ceny průmyslové produkce Společenství z důvodu tlaku na ceny, jenž souvisí s dovozy subvencovaných výrobků, nemohou přizpůsobit zvýšení výrobních nákladů, zaznamenalo průmyslové odvětví Společenství pokles ziskovosti.

1999

2000

2001

2002

PO

Jednotková cena na trhu ES (EUR/t)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

94

103

91

92

Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

101

111

101

102

(l)   Faktory ovlivňující ceny Společenství

| (104) | Šetřením se ukázalo, že dovozy subvencovaných výrobků byly během PO o 6 až 12 % nižší než snížené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství (viz výše uvedený 86. bod odůvodnění). Při posuzování jednotlivých druhů se však zjistilo, že v některých případech byly ceny nabízené dotčeným vyvážejícím výrobcem výrazně nižší než výše uvedené průměrné podbízení cen výrobního odvětví Společenství. Spojení tohoto podbízení, zjištěného podle podrobnějšího členění jednotlivých druhů výrobků, s rostoucím podílem subvencovaných dovozů na trhu ovlivnilo samozřejmě tuzemské ceny ve výrobním odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(104)

Šetřením se ukázalo, že dovozy subvencovaných výrobků byly během PO o 6 až 12 % nižší než snížené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství (viz výše uvedený 86. bod odůvodnění). Při posuzování jednotlivých druhů se však zjistilo, že v některých případech byly ceny nabízené dotčeným vyvážejícím výrobcem výrazně nižší než výše uvedené průměrné podbízení cen výrobního odvětví Společenství. Spojení tohoto podbízení, zjištěného podle podrobnějšího členění jednotlivých druhů výrobků, s rostoucím podílem subvencovaných dovozů na trhu ovlivnilo samozřejmě tuzemské ceny ve výrobním odvětví Společenství.

(m)   Ziskovost a návratnost investic

| (105) | Během uvažovaného období ziskovost prodejů vlastní produkce individuálním odběratelům ve Společenství ve vztahu k návratnosti čistých prodejů před zdaněním klesla o 50 % v roce 2000, o další 3 procentní body v roce 2001, o dalších 18 procentních bodů v roce 2002, a nakonec vzrostla o 4 procentní body během PO. Mezi rokem 1999 a PO pokles ziskovosti činil 66 %, tj. od rozpětí mezi 12 až 15 % v roce 1999 k rozpětí mezi 3 až 6 % v PO. |
| --- | --- |

(105)

Během uvažovaného období ziskovost prodejů vlastní produkce individuálním odběratelům ve Společenství ve vztahu k návratnosti čistých prodejů před zdaněním klesla o 50 % v roce 2000, o další 3 procentní body v roce 2001, o dalších 18 procentních bodů v roce 2002, a nakonec vzrostla o 4 procentní body během PO. Mezi rokem 1999 a PO pokles ziskovosti činil 66 %, tj. od rozpětí mezi 12 až 15 % v roce 1999 k rozpětí mezi 3 až 6 % v PO.

| (106) | Návratnost investic vyjádřená jako procentuální zisk ze čisté zůstatkové hodnoty investic, do velké míry následovala výše uvedený vývoj ziskovosti v celém uvažovaném období. Poklesla o 34 % v roce 2000, o 23 procentních bodů v roce 2001, o 26 procentních bodů v roce 2002 a o dalších 8 procentních bodů v PO. V porovnání se stavem v roce 1999 návratnost investic poklesla v PO přibližně o 90 %, tj. od rozmezí 45 až 55 % v roce 1999 do rozmezí 3 až 10 % v PO. |
| --- | --- |

(106)

Návratnost investic vyjádřená jako procentuální zisk ze čisté zůstatkové hodnoty investic, do velké míry následovala výše uvedený vývoj ziskovosti v celém uvažovaném období. Poklesla o 34 % v roce 2000, o 23 procentních bodů v roce 2001, o 26 procentních bodů v roce 2002 a o dalších 8 procentních bodů v PO. V porovnání se stavem v roce 1999 návratnost investic poklesla v PO přibližně o 90 %, tj. od rozmezí 45 až 55 % v roce 1999 do rozmezí 3 až 10 % v PO.

| (107) | Komise vyčlenila dopad výše uvedeného zakonzervování (viz výše uvedený 94. bod odůvodnění) v celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství během PO. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Společenství by mohla být vyšší o 0,8 procentního bodu v roce 2002 a o 0,5 procentního bodu v PO, což by její vývoj od roku 1999 výrazně nezměnilo. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodejů ES individuálním odběratelům (v % čistých prodejů) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| Návratnost investic (zisk v % z čisté zůstatkové hodnoty investic) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Ziskovost prodejů ES individuálním odběratelům (v % čistých prodejů) bez zakonzervování | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(107)

Komise vyčlenila dopad výše uvedeného zakonzervování (viz výše uvedený 94. bod odůvodnění) v celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství během PO. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Společenství by mohla být vyšší o 0,8 procentního bodu v roce 2002 a o 0,5 procentního bodu v PO, což by její vývoj od roku 1999 výrazně nezměnilo.

1999

2000

2001

2002

PO

Ziskovost prodejů ES individuálním odběratelům (v % čistých prodejů)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

51

48

30

34

Návratnost investic (zisk v % z čisté zůstatkové hodnoty investic)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

66

43

17

9

Ziskovost prodejů ES individuálním odběratelům (v % čistých prodejů) bez zakonzervování

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

51

48

35

39

(n)   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (108) | Čistý peněžní tok z provozní činnosti poklesl v roce 2000 o 40 %, stoupl o 24 procentních bodů v roce 2001, znovu klesl o 12 procentních bodů v roce 2002 a klesl o dalších 7 procentních bodů v PO. Peněžní tok byl v PO o 35 % nižší než na začátku uvažovaného období. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(108)

Čistý peněžní tok z provozní činnosti poklesl v roce 2000 o 40 %, stoupl o 24 procentních bodů v roce 2001, znovu klesl o 12 procentních bodů v roce 2002 a klesl o dalších 7 procentních bodů v PO. Peněžní tok byl v PO o 35 % nižší než na začátku uvažovaného období.

1999

2000

2001

2002

PO

Peněžní tok (v tis. EUR)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

60

84

72

65

| (109) | Oba výrobci ze Společenství, kteří podali stížnost, dostali pokutu od různých vnitrostátních a regionálních orgánů pro hospodářskou soutěž ve světě za určování cen a rozdělování trhů v devadesátých letech. Kromě těchto pokut vznikly obou výrobcům ze Společenství, kteří podali pokutu, další náklady spojené jednak s vypořádáním soudních řízení ve věci skupinové žaloby s odběrateli a akcionáři ze Spojených států a Kanady a jednak s financováním těchto mimořádných výdajů. Následkem toho se zadluženost obou skupin výrazně zvýšila a hodnocení jejich úvěruschopnosti i schopnost získat kapitál se zhoršily. Praktickým výsledkem této situace je, že není možné provést jasné hodnocení schopnosti získat kapitál, která může být omezena na odvětví vyrábějící a prodávající obdobný produkt, odděleně od protikartelového pozadí. Shromážděné důkazy o ziskovosti, návratnosti investic a peněžním toku uvedené výše i níže uvedené o investicích, které se týkají výhradně oblasti obdobného výrobku a v jejichž případě jakékoli dopady tohoto jednání potlačujícího hospodářskou soutěž byly pečlivě odstraněny, však mohou být samozřejmě nahlíženy jako činitel, který vedle výše uvedeného zhoršuje napjatou finanční situaci. |
| --- | --- |

(109)

Oba výrobci ze Společenství, kteří podali stížnost, dostali pokutu od různých vnitrostátních a regionálních orgánů pro hospodářskou soutěž ve světě za určování cen a rozdělování trhů v devadesátých letech. Kromě těchto pokut vznikly obou výrobcům ze Společenství, kteří podali pokutu, další náklady spojené jednak s vypořádáním soudních řízení ve věci skupinové žaloby s odběrateli a akcionáři ze Spojených států a Kanady a jednak s financováním těchto mimořádných výdajů. Následkem toho se zadluženost obou skupin výrazně zvýšila a hodnocení jejich úvěruschopnosti i schopnost získat kapitál se zhoršily. Praktickým výsledkem této situace je, že není možné provést jasné hodnocení schopnosti získat kapitál, která může být omezena na odvětví vyrábějící a prodávající obdobný produkt, odděleně od protikartelového pozadí. Shromážděné důkazy o ziskovosti, návratnosti investic a peněžním toku uvedené výše i níže uvedené o investicích, které se týkají výhradně oblasti obdobného výrobku a v jejichž případě jakékoli dopady tohoto jednání potlačujícího hospodářskou soutěž byly pečlivě odstraněny, však mohou být samozřejmě nahlíženy jako činitel, který vedle výše uvedeného zhoršuje napjatou finanční situaci.

(o)   Investice

| (110) | Roční objem investic výrobního odvětví Společenství v případě dotčeného výrobku poklesl mezi rokem 1999 a PO asi o 50 %. Přesněji poklesl o 27 % v roce 2000, zvýšil se o 4 procentní body v roce 2001, znovu poklesl o 18 procentních bodů v roce 2002 a v PO se snížil o dalších 8 procentních bodů. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v tis. EUR) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(110)

Roční objem investic výrobního odvětví Společenství v případě dotčeného výrobku poklesl mezi rokem 1999 a PO asi o 50 %. Přesněji poklesl o 27 % v roce 2000, zvýšil se o 4 procentní body v roce 2001, znovu poklesl o 18 procentních bodů v roce 2002 a v PO se snížil o dalších 8 procentních bodů.

1999

2000

2001

2002

PO

Čisté investice (v tis. EUR)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

73

77

59

51

(p)   Velikost vyrovnávacího rozpětí

| (111) | Pokud jde o vliv velikosti současného subvenčního rozpětí, který je dán objemem a cenami dovozů z dotčené země, na výrobní odvětví Společenství, nelze tento vliv považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(111)

Pokud jde o vliv velikosti současného subvenčního rozpětí, který je dán objemem a cenami dovozů z dotčené země, na výrobní odvětví Společenství, nelze tento vliv považovat za zanedbatelný.

(q)   Překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu

| (112) | Vzhledem k tomu, že neexistují žádné údaje o tom, že by již před stavem, který je zkoumán v současném řízení, docházelo k subvencování nebo dumpingu, je tato otázka považována za bezpředmětnou. |
| --- | --- |

(112)

Vzhledem k tomu, že neexistují žádné údaje o tom, že by již před stavem, který je zkoumán v současném řízení, docházelo k subvencování nebo dumpingu, je tato otázka považována za bezpředmětnou.

5.   ZÁVĚRY K ÚJMĚ

| (113) | Mezi rokem 1999 a PO se objem subvencovaných dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Indie výrazně zvýšil o 76 % a jeho podíl na trhu Společenství vzrostl o 3,4 procentních bodů. Průměrné ceny subvencovaných dovozů z Indie byly během uvažovaného období trvale nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Kromě toho se během PO ceny dovozů z dotčené země podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Na základě váženého průměru činilo cenové podbízení v PO v průměru asi 6 až 12 % a v případě výpočtu na základě druhu výrobku bylo v některých případech výrazně vyšší. |
| --- | --- |

(113)

Mezi rokem 1999 a PO se objem subvencovaných dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Indie výrazně zvýšil o 76 % a jeho podíl na trhu Společenství vzrostl o 3,4 procentních bodů. Průměrné ceny subvencovaných dovozů z Indie byly během uvažovaného období trvale nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Kromě toho se během PO ceny dovozů z dotčené země podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Na základě váženého průměru činilo cenové podbízení v PO v průměru asi 6 až 12 % a v případě výpočtu na základě druhu výrobku bylo v některých případech výrazně vyšší.

| (114) | Bylo zjištěno, že se stav výrobního odvětví Společenství během uvažovaného období zhoršil. Mezi rokem 1999 a PO se všechny ukazatele újmy pohybovaly v záporných číslech: objem výroby klesl o 1 %, výrobní kapacita poklesla o 9 %, objem prodejů ve Společenství klesl o 1 % a výrobní odvětví Společenství ztratilo 6,3 procentních bodů podílu na trhu. Jednotková prodejní cena klesla o 8 % zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 2 %, ziskovost klesla o 66 %, návratnost investic a peněžní tok z provozních činností se vyvíjely stejně nepříznivě. Zaměstnanost se snížila o 17 %, investice klesly o 50 %. |
| --- | --- |

(114)

Bylo zjištěno, že se stav výrobního odvětví Společenství během uvažovaného období zhoršil. Mezi rokem 1999 a PO se všechny ukazatele újmy pohybovaly v záporných číslech: objem výroby klesl o 1 %, výrobní kapacita poklesla o 9 %, objem prodejů ve Společenství klesl o 1 % a výrobní odvětví Společenství ztratilo 6,3 procentních bodů podílu na trhu. Jednotková prodejní cena klesla o 8 % zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 2 %, ziskovost klesla o 66 %, návratnost investic a peněžní tok z provozních činností se vyvíjely stejně nepříznivě. Zaměstnanost se snížila o 17 %, investice klesly o 50 %.

| (115) | U některých ukazatelů lze pozorovat zřetelný příznivý vývoj: během uvažovaného období se zvýšily mzdy o 13 %, což lze považovat za běžné tempo růstu, produktivita vzrostla o 19 %. Spolu s výše uvedeným snížením zaměstnanosti, dokazuje posledně uvedený ukazatel úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství na udržení konkurenceschopnosti i přes konkurenci v podobě dovozů subvencovaných výrobků z Indie. |
| --- | --- |

(115)

U některých ukazatelů lze pozorovat zřetelný příznivý vývoj: během uvažovaného období se zvýšily mzdy o 13 %, což lze považovat za běžné tempo růstu, produktivita vzrostla o 19 %. Spolu s výše uvedeným snížením zaměstnanosti, dokazuje posledně uvedený ukazatel úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství na udržení konkurenceschopnosti i přes konkurenci v podobě dovozů subvencovaných výrobků z Indie.

| (116) | S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(116)

S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.

F.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   ÚVOD

| (117) | V souladu s čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení zkoumala Komise, zda dovozy subvencovaných výrobků způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Rovněž byly zkoumány jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(117)

V souladu s čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení zkoumala Komise, zda dovozy subvencovaných výrobků způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Rovněž byly zkoumány jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.

2.   VLIV DOVOZU SUBVENCOVANÝCH VÝROBKŮ

| (118) | K výraznému zvýšení objemu dovozů subvencovaných výrobků o 76 % od roku 1999 do PO a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Společenství, tj. asi o 3,5 procentního bodu, jakož i zjištěnému cenovému podbízení (v průměru asi 6 až 12 % v PO) došlo ve stejnou dobu jako ke zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Společenství. Během téhož období došlo ve výrobním odvětví Společenství ke snížení objemu prodejů (- 1 %), tržního podílu (-6,3 procentních bodů) a ziskovosti (- 8,7 procentních bodů). Tento vývoj je třeba nahlížet v kontextu rostoucího trhu Společenství v letech 1999-PO. Navíc byly ceny subvencovaných výrobků během celého uvažovaného období nižší než ceny průmyslového odvětví Společenství a tlačily tak na ceny Společenství. Výsledný pád cen ve výrobním odvětví Společenství (o 8 %), který nastal ve chvíli, kdy se zvýšily výrobní náklady téměř o 2 %, způsobil pokles ziskovosti. Proto se prozatímně uznává, že dovozy subvencovaných výrobků měly závažný nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(118)

K výraznému zvýšení objemu dovozů subvencovaných výrobků o 76 % od roku 1999 do PO a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Společenství, tj. asi o 3,5 procentního bodu, jakož i zjištěnému cenovému podbízení (v průměru asi 6 až 12 % v PO) došlo ve stejnou dobu jako ke zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Společenství. Během téhož období došlo ve výrobním odvětví Společenství ke snížení objemu prodejů (- 1 %), tržního podílu (-6,3 procentních bodů) a ziskovosti (- 8,7 procentních bodů). Tento vývoj je třeba nahlížet v kontextu rostoucího trhu Společenství v letech 1999-PO. Navíc byly ceny subvencovaných výrobků během celého uvažovaného období nižší než ceny průmyslového odvětví Společenství a tlačily tak na ceny Společenství. Výsledný pád cen ve výrobním odvětví Společenství (o 8 %), který nastal ve chvíli, kdy se zvýšily výrobní náklady téměř o 2 %, způsobil pokles ziskovosti. Proto se prozatímně uznává, že dovozy subvencovaných výrobků měly závažný nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Společenství.

3.   VLIVY OSTATNÍCH ČINITELŮ

(a)   Pokles poptávky spojený se zpomalením na trhu s ocelí

| (119) | Dvě zúčastněné strany tvrdily, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství souvisela s poklesem, který v roce 2001 a na začátku 2002 zaznamenaly přední odběratelé obdobného výrobku, zejména ocelářský průmysl. |
| --- | --- |

(119)

Dvě zúčastněné strany tvrdily, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství souvisela s poklesem, který v roce 2001 a na začátku 2002 zaznamenaly přední odběratelé obdobného výrobku, zejména ocelářský průmysl.

| (120) | Bylo uznáno, že v letech 2001-2002 došlo k poklesu v ocelářském průmyslu, což potvrzuje i vývoj spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která dosáhla vrcholu v roce 2000 a následně poklesla v letech 2001 i 2002. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se skutečně v letech 2000 až 2002 vytrvale snižovala. Tohoto důvodu se však rozhodně nelze dovolávat v případě roku 2000, během něhož výrobní odvětví Společenství nemohlo těžit z rozmachu na trhu s ocelí, což dokazuje velký propad prodejních cen a ziskovosti v uvedeném roce. Naproti tomu objem dovážených výrobků z Indie téhož roku prudce vzrostl o 45 % a jejich podíl na trhu se zvýšil o 1,5 procentních bodů. Rovněž je třeba poznamenat, že úroveň spotřeby byla od roku 2000 do PO výrazně vyšší než v roce 1999. Pokles v ocelářském průmyslu se proto neprojevil celkovým poklesem poptávky po dotčeném výrobku a obdobném výrobku, i když je jasné, že nebylo během následujících let dosaženo rekordní úrovně z roku 2000. Byl tedy prozatímně učiněn závěr, že pokles poptávky spojený se zpomalením růstu na trhu s ocelí není uspokojivým vysvětlením újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, nýbrž přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví pouze malou měrou, pokud vůbec. Jeho vliv proto nemůže vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dovozy subvencovaných výrobků pocházejících z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(120)

Bylo uznáno, že v letech 2001-2002 došlo k poklesu v ocelářském průmyslu, což potvrzuje i vývoj spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která dosáhla vrcholu v roce 2000 a následně poklesla v letech 2001 i 2002. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se skutečně v letech 2000 až 2002 vytrvale snižovala. Tohoto důvodu se však rozhodně nelze dovolávat v případě roku 2000, během něhož výrobní odvětví Společenství nemohlo těžit z rozmachu na trhu s ocelí, což dokazuje velký propad prodejních cen a ziskovosti v uvedeném roce. Naproti tomu objem dovážených výrobků z Indie téhož roku prudce vzrostl o 45 % a jejich podíl na trhu se zvýšil o 1,5 procentních bodů. Rovněž je třeba poznamenat, že úroveň spotřeby byla od roku 2000 do PO výrazně vyšší než v roce 1999. Pokles v ocelářském průmyslu se proto neprojevil celkovým poklesem poptávky po dotčeném výrobku a obdobném výrobku, i když je jasné, že nebylo během následujících let dosaženo rekordní úrovně z roku 2000. Byl tedy prozatímně učiněn závěr, že pokles poptávky spojený se zpomalením růstu na trhu s ocelí není uspokojivým vysvětlením újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, nýbrž přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví pouze malou měrou, pokud vůbec. Jeho vliv proto nemůže vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dovozy subvencovaných výrobků pocházejících z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.

(b)   Návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu

| (121) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství byla pouze dána návratem k běžným podmínkách hospodářské soutěže na trhu Společenství se sadami uhlíkových elektrod. Uvedené strany připisovaly konkrétně pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Společenství od roku 1999 skutečnosti, že výchozí úroveň byla z důvodu existence kartelu nastavena uměle vysoko. |
| --- | --- |

(121)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství byla pouze dána návratem k běžným podmínkách hospodářské soutěže na trhu Společenství se sadami uhlíkových elektrod. Uvedené strany připisovaly konkrétně pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Společenství od roku 1999 skutečnosti, že výchozí úroveň byla z důvodu existence kartelu nastavena uměle vysoko.

| (122) | V rozhodnutí 2002/271/ES ze dne 18. července 2001 (5) Komise zjistila, že dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, používali v období od května 1992 a do března 1998 společně s dalšími výrobci kartelové postupy. Posuzované období pro stávající antisubvenční řízení zahrnuje období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003, zatímco období, ve kterém byly zkoumány trendy umožňující zhodnocení újmy zahrnuje období od 1. ledna 1999 do konce PO. PO i uvažované období jsou tedy dostatečně časově vzdálené od období působení kartelu. Šetření ukázalo, že ačkoli existují různé druhy dohod a smluv, největší objem obchodů se odehrává v podmínkách roční smlouvy zaručující určitou cenu pro určitý počet dodávek během roku. K vyjednávání ročních smluv obvykle dochází v říjnu až v listopadu roku, který předchází roku, ve kterém smlouva vstoupí v platnost. Šetření ukázalo, že v období od roku 1998 do roku 1999 roční smlouvy pokrývaly 40 % obchodů, půlroční smlouvy pokrývaly asi 35 % a čtvrtletní smlouvy nebo jednotlivé objednávky pokrývaly asi 25 %. Dlouhodobé smlouvy (např. tříleté smlouvy) se začaly prosazovat poměrně nedávno a v letech 1997 až 1998 představovaly zanedbatelné množství, ba téměř neexistovaly, což by bylo logické na trhu, který se vyznačuje vysokými cenami. Ze šetření tedy vyplývá, že prakticky všechny obchody skutečně fakturované a zaplacené v roce 1999 a odpovídající ceny zkoumané ve výše uvedeném 102. a 103. bodě odůvodnění vzešly z dohod mezi prodávajícími a kupujícími, které byly uzavřeny až po období, ve kterém bylo zjištěno určování cen a rozdělování trhů. |
| --- | --- |

(122)

V rozhodnutí 2002/271/ES ze dne 18. července 2001 (5) Komise zjistila, že dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, používali v období od května 1992 a do března 1998 společně s dalšími výrobci kartelové postupy. Posuzované období pro stávající antisubvenční řízení zahrnuje období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003, zatímco období, ve kterém byly zkoumány trendy umožňující zhodnocení újmy zahrnuje období od 1. ledna 1999 do konce PO. PO i uvažované období jsou tedy dostatečně časově vzdálené od období působení kartelu. Šetření ukázalo, že ačkoli existují různé druhy dohod a smluv, největší objem obchodů se odehrává v podmínkách roční smlouvy zaručující určitou cenu pro určitý počet dodávek během roku. K vyjednávání ročních smluv obvykle dochází v říjnu až v listopadu roku, který předchází roku, ve kterém smlouva vstoupí v platnost. Šetření ukázalo, že v období od roku 1998 do roku 1999 roční smlouvy pokrývaly 40 % obchodů, půlroční smlouvy pokrývaly asi 35 % a čtvrtletní smlouvy nebo jednotlivé objednávky pokrývaly asi 25 %. Dlouhodobé smlouvy (např. tříleté smlouvy) se začaly prosazovat poměrně nedávno a v letech 1997 až 1998 představovaly zanedbatelné množství, ba téměř neexistovaly, což by bylo logické na trhu, který se vyznačuje vysokými cenami. Ze šetření tedy vyplývá, že prakticky všechny obchody skutečně fakturované a zaplacené v roce 1999 a odpovídající ceny zkoumané ve výše uvedeném 102. a 103. bodě odůvodnění vzešly z dohod mezi prodávajícími a kupujícími, které byly uzavřeny až po období, ve kterém bylo zjištěno určování cen a rozdělování trhů.

| (123) | Jako faktor podporující výše uvedené tvrzení, upozornily tytéž zúčastněné strany Komisi na vývoj cen elektrod o velkém průměru (tj. o průměru nad 700 mm), jež představují část trhu, na který údajně indičtí výrobci nedovážejí. Šetření ukázalo, že ačkoli dva indičtí vyvážející výrobci nevyváželi tento sortiment výrobků do Společenství během PO, budovali technickou kapacitu k jejich výrobě. Šetřením se dále zjistilo, že ceny výrobního odvětví Společenství pro tuto škálu výrobků se mezi rokem 1999 a PO snížily v porovnání více než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství obdobného výrobku jako celku. Tento sortiment výrobků představuje omezenou část, asi 8 %, objemu celkových prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství s obdobným výrobkem. Tato konkrétní část trhu se vyznačuje dvěma dalšími rysy. Za prvé, je to poměrně nový a expandující trh, což konkurence na tomto trhu byla mezi rokem 1999 a PO stále intenzivnější. Za druhé se vyznačuje existencí malého počtu velkoodběratelů, kteří rovněž nakupují elektrody o menším průměru. Proto tito větší zákazníci používají svoji velkou kupní sílu, aby získaly větší slevy než mohou získat „běžní“ zákazníci. Vývoj cen v této určité části trhu je proto zkreslený rostoucí převahou výše uvedených velkoodběratelů. Konečně, ačkoli indičtí výrobci řádně nevyváželi tuto kategorii výrobků během PO, šetření ukázalo, že činili cenové nabídky na tyto výrobky a že odběratelé ze Společenství tyto nabídky používali jako další nátlakový prostředek při jednání o slevách s výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(123)

Jako faktor podporující výše uvedené tvrzení, upozornily tytéž zúčastněné strany Komisi na vývoj cen elektrod o velkém průměru (tj. o průměru nad 700 mm), jež představují část trhu, na který údajně indičtí výrobci nedovážejí. Šetření ukázalo, že ačkoli dva indičtí vyvážející výrobci nevyváželi tento sortiment výrobků do Společenství během PO, budovali technickou kapacitu k jejich výrobě. Šetřením se dále zjistilo, že ceny výrobního odvětví Společenství pro tuto škálu výrobků se mezi rokem 1999 a PO snížily v porovnání více než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství obdobného výrobku jako celku. Tento sortiment výrobků představuje omezenou část, asi 8 %, objemu celkových prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství s obdobným výrobkem. Tato konkrétní část trhu se vyznačuje dvěma dalšími rysy. Za prvé, je to poměrně nový a expandující trh, což konkurence na tomto trhu byla mezi rokem 1999 a PO stále intenzivnější. Za druhé se vyznačuje existencí malého počtu velkoodběratelů, kteří rovněž nakupují elektrody o menším průměru. Proto tito větší zákazníci používají svoji velkou kupní sílu, aby získaly větší slevy než mohou získat „běžní“ zákazníci. Vývoj cen v této určité části trhu je proto zkreslený rostoucí převahou výše uvedených velkoodběratelů. Konečně, ačkoli indičtí výrobci řádně nevyváželi tuto kategorii výrobků během PO, šetření ukázalo, že činili cenové nabídky na tyto výrobky a že odběratelé ze Společenství tyto nabídky používali jako další nátlakový prostředek při jednání o slevách s výrobním odvětvím Společenství.

| (124) | Komise se obrátila na výrobní odvětví Společenství, aby získala dlouhodobé cenové řady (od poloviny 80. let) týkající se reprezentativních prodejů obdobného výrobku na trhu Společenství. Tyto řady ukazují, že ceny během 90. let postupně rostly a dosáhly vrcholu v roce 1998. Mezi rokem 1998 a 1999 ceny prudce klesly o 14 %, což zcela jasně odráží konec období, ve kterém docházelo k rozdělování trhu a určování cen. |
| --- | --- |

(124)

Komise se obrátila na výrobní odvětví Společenství, aby získala dlouhodobé cenové řady (od poloviny 80. let) týkající se reprezentativních prodejů obdobného výrobku na trhu Společenství. Tyto řady ukazují, že ceny během 90. let postupně rostly a dosáhly vrcholu v roce 1998. Mezi rokem 1998 a 1999 ceny prudce klesly o 14 %, což zcela jasně odráží konec období, ve kterém docházelo k rozdělování trhu a určování cen.

| (125) | Kromě toho, tvrzení o návratu k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu nevysvětluje ztrátu tržního podílu, jež utrpělo výrobní odvětví Společenství od roku 1999 do PO a jež je v přímém protikladu k zisku tržního podílu zaznamenaném v případě dovozů subvencovaných výrobků. Z výše uvedeného vyplývá, že návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu vysvětluje pouze část újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství a že tento vliv nemůže proto vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dovozy subvencovaných výrobků z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(125)

Kromě toho, tvrzení o návratu k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu nevysvětluje ztrátu tržního podílu, jež utrpělo výrobní odvětví Společenství od roku 1999 do PO a jež je v přímém protikladu k zisku tržního podílu zaznamenaném v případě dovozů subvencovaných výrobků. Z výše uvedeného vyplývá, že návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu vysvětluje pouze část újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství a že tento vliv nemůže proto vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dovozy subvencovaných výrobků z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.

c)   Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství

| (126) | Žádný jiný výrobce Společenství, který nepřísluší k výrobnímu odvětví Společenství, nespolupracoval při šetření. Je však třeba poznamenat, že jeden ze dvou ostatních známých producentů Společenství byl v platební neschopnosti a od listopadu 2002 přestal vyrábět (viz výše uvedený 77. bod odůvodnění). Na základě dostupných důkazů se objem prodejů dvou ostatních výrobců v ES zvýšil z asi 15 000tun v roce 1999 na 21 000tun v roce 2002, a poté klesl na asi 19 000tun během PO. Jejich podíl na trhu se zvýšil z 12,5 % v roce 1999 na 16,6 % v roce 2002 a poté se snížil na 14,4 % během PO. Pokud by šetření pokrývalo celý rok 2003, pak by tržní podíl jediného zbývajícího výrobce činil 9,7 %. Přestože je pravda, že dva ostatní výrobci Společenství získali 1,9 procentních bodů tržního podílu mezi rokem 1999 a PO, pak skutečnost, že se jeden z nich ocitl v platební neschopnosti, svědčí o nepříznivém stavu, což platí pro celé výrobní odvětví Společenství. Prozatímně se proto došlo k závěru, že výkonnost ostatních výrobců Společenství přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství pouze malou měrou, pokud vůbec, a její vliv nemůže vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dovozy subvencovaných výrobků pocházejících z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(126)

Žádný jiný výrobce Společenství, který nepřísluší k výrobnímu odvětví Společenství, nespolupracoval při šetření. Je však třeba poznamenat, že jeden ze dvou ostatních známých producentů Společenství byl v platební neschopnosti a od listopadu 2002 přestal vyrábět (viz výše uvedený 77. bod odůvodnění). Na základě dostupných důkazů se objem prodejů dvou ostatních výrobců v ES zvýšil z asi 15 000tun v roce 1999 na 21 000tun v roce 2002, a poté klesl na asi 19 000tun během PO. Jejich podíl na trhu se zvýšil z 12,5 % v roce 1999 na 16,6 % v roce 2002 a poté se snížil na 14,4 % během PO. Pokud by šetření pokrývalo celý rok 2003, pak by tržní podíl jediného zbývajícího výrobce činil 9,7 %. Přestože je pravda, že dva ostatní výrobci Společenství získali 1,9 procentních bodů tržního podílu mezi rokem 1999 a PO, pak skutečnost, že se jeden z nich ocitl v platební neschopnosti, svědčí o nepříznivém stavu, což platí pro celé výrobní odvětví Společenství. Prozatímně se proto došlo k závěru, že výkonnost ostatních výrobců Společenství přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství pouze malou měrou, pokud vůbec, a její vliv nemůže vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dovozy subvencovaných výrobků pocházejících z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.

(d)   Dovozy z ostatních zemí

| (127) | Podle dostupných údajů se objem celkových dovozů obdobného produktu pocházejícího ze třetích zemích kromě Indie zvýšil o 20 % z přibližně 13 000tun v roce 1999 na 15 000tun v PO a jejich podíl na trhu se zvýšil z 10,7 % v roce 1999 na 11,8 % v PO. Vážený průměr cen CIF těchto dovozů klesl o 8 % mezi rokem 1999 a PO, z přibližně 2 400EUR/t v roce 1999 na 2 200EUR/t v PO. Je třeba poznamenat, že ceny výrobků dovezených ze třetích zemí kromě Indie byly během uvažovaného období podstatně vyšší než ceny dovozů z dotčené země. |
| --- | --- |

(127)

Podle dostupných údajů se objem celkových dovozů obdobného produktu pocházejícího ze třetích zemích kromě Indie zvýšil o 20 % z přibližně 13 000tun v roce 1999 na 15 000tun v PO a jejich podíl na trhu se zvýšil z 10,7 % v roce 1999 na 11,8 % v PO. Vážený průměr cen CIF těchto dovozů klesl o 8 % mezi rokem 1999 a PO, z přibližně 2 400EUR/t v roce 1999 na 2 200EUR/t v PO. Je třeba poznamenat, že ceny výrobků dovezených ze třetích zemí kromě Indie byly během uvažovaného období podstatně vyšší než ceny dovozů z dotčené země.

| (128) | Dále bylo zjištěno, že kromě Indie získaly tržní podíl vyšší než 1 % během PO pouze dovozy ze třech zemí, tj. Japonska, Polska a USA. Ukázalo se, že i) tržní podíl Japonska vzrostl z 2,1 % v roce 1999 na 2,6 % v PO, ii) tržní podíl Polska se zvýšil z 3,3 % v roce 1999 na 4,4 % v PO a iii) tržní podíl USA klesl z 5,3 % v roce 1999 na 4,7 % v PO. Porovnají-li se ceny CIF dovozů původem z těchto tří zemí, ceny dovozů z Japonska a USA se zdají být nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, zatímco ceny dovozů původem z Polska jsou vyšší. Kromě toho jsou ceny CIF dovozů z těchto tří zemí stále vyšší než ceny z dotčené země. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by byly tyto výrobky dováženy za subvencované ceny. |
| --- | --- |

(128)

Dále bylo zjištěno, že kromě Indie získaly tržní podíl vyšší než 1 % během PO pouze dovozy ze třech zemí, tj. Japonska, Polska a USA. Ukázalo se, že i) tržní podíl Japonska vzrostl z 2,1 % v roce 1999 na 2,6 % v PO, ii) tržní podíl Polska se zvýšil z 3,3 % v roce 1999 na 4,4 % v PO a iii) tržní podíl USA klesl z 5,3 % v roce 1999 na 4,7 % v PO. Porovnají-li se ceny CIF dovozů původem z těchto tří zemí, ceny dovozů z Japonska a USA se zdají být nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, zatímco ceny dovozů původem z Polska jsou vyšší. Kromě toho jsou ceny CIF dovozů z těchto tří zemí stále vyšší než ceny z dotčené země. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by byly tyto výrobky dováženy za subvencované ceny.

| (129) | Šetření dokázalo, že dva závody vyrábějící obdobný produkt v Polsku a vyvážející jej do Společenství jsou dceřinnými společnostmi jednoho výrobce Společenství, který podal stížnost. Proto byly všechny výše uvedené objemy dovozů z Polska během PO přičteny uvedenému výrobci ze Společenství. Šetření rovněž dokázalo, že přibližně 40 % objemu obdobného výrobku dovezeného z USA bylo ve skutečnosti dovezeno ke konečnému prodeji ve Společenství druhým výrobcem ze Společenství, který podal stížnost. Nic nenasvědčuje tomu, že by odpovídající opětovné prodeje způsobily újmu ostatním výrobcům Společenství nebo že by tyto dovozy byly uskutečněny k újmě vlastní výroby ve Společenství. |
| --- | --- |

(129)

Šetření dokázalo, že dva závody vyrábějící obdobný produkt v Polsku a vyvážející jej do Společenství jsou dceřinnými společnostmi jednoho výrobce Společenství, který podal stížnost. Proto byly všechny výše uvedené objemy dovozů z Polska během PO přičteny uvedenému výrobci ze Společenství. Šetření rovněž dokázalo, že přibližně 40 % objemu obdobného výrobku dovezeného z USA bylo ve skutečnosti dovezeno ke konečnému prodeji ve Společenství druhým výrobcem ze Společenství, který podal stížnost. Nic nenasvědčuje tomu, že by odpovídající opětovné prodeje způsobily újmu ostatním výrobcům Společenství nebo že by tyto dovozy byly uskutečněny k újmě vlastní výroby ve Společenství.

| (130) | Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, vlastní další závody vyrábějící obdobný produkt ve třetích zemích, ale šetření dokázalo, že objemy dováženého výrobku byly jak samostatně, tak dohromady zanedbatelné, tj. méně než 1 % spotřeby Společenství. Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, jsou velké společnosti, které působí na celosvětové úrovni. Jejich pole působnosti se neomezuje pouze na Společenství. Tyto společnosti nedovážejí jen omezená množství obdobného produktu ke konečnému prodeji ve Společenství, ale také vyvážejí podstatnou část své produkce vyrobené ve Společenství mimo Společenství. Tyto dodávky na světové úrovni jsou odůvodněny rostoucím trendem ke specializaci různých výrobních linek podle velikosti a kategorie obdobného výrobku, v přímém důsledku čehož oba výrobci Společenství, kteří podali stížnost, museli v případě některých velikostí a kategorií použít dovozy výrobků vyrobených mimo Společenství, aby tak doplnili sortiment výrobků nabízených zákazníkům Společenství. |
| --- | --- |

(130)

Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, vlastní další závody vyrábějící obdobný produkt ve třetích zemích, ale šetření dokázalo, že objemy dováženého výrobku byly jak samostatně, tak dohromady zanedbatelné, tj. méně než 1 % spotřeby Společenství. Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, jsou velké společnosti, které působí na celosvětové úrovni. Jejich pole působnosti se neomezuje pouze na Společenství. Tyto společnosti nedovážejí jen omezená množství obdobného produktu ke konečnému prodeji ve Společenství, ale také vyvážejí podstatnou část své produkce vyrobené ve Společenství mimo Společenství. Tyto dodávky na světové úrovni jsou odůvodněny rostoucím trendem ke specializaci různých výrobních linek podle velikosti a kategorie obdobného výrobku, v přímém důsledku čehož oba výrobci Společenství, kteří podali stížnost, museli v případě některých velikostí a kategorií použít dovozy výrobků vyrobených mimo Společenství, aby tak doplnili sortiment výrobků nabízených zákazníkům Společenství.

| (131) | S ohledem na průměrné ceny, malý objem těchto dovozů, jejich omezený podíl na trhu a výše uvedené důvody týkající se sortimentu výrobků, nic nenasvědčuje tomu, že by dovozy ze třetích zemí, ať už pocházejí z výrobních závodů dvou výrobců Společenství, kteří podali stížnost, nebo nepocházejí, přispěly k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství, zejména pokud jde o podíl na trhu, objemy prodejů, zaměstnanost, investice, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. |
| --- | --- |

(131)

S ohledem na průměrné ceny, malý objem těchto dovozů, jejich omezený podíl na trhu a výše uvedené důvody týkající se sortimentu výrobků, nic nenasvědčuje tomu, že by dovozy ze třetích zemí, ať už pocházejí z výrobních závodů dvou výrobců Společenství, kteří podali stížnost, nebo nepocházejí, přispěly k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství, zejména pokud jde o podíl na trhu, objemy prodejů, zaměstnanost, investice, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.

| (132) | Rovněž se uvádělo, že je toto řízení diskriminační, protože nepřihlíží k dovozům obdobného produktu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), což údajně dokazují poměrně významná množství dovezená z ČLR vykazovaná pod kódem KN 8545 11 00. Nejprve je třeba zdůraznit, že kód KN 8545 11 00zahrnuje nejen dotčený výrobek a obdobný výrobek, ale také jiné položky. Není proto vhodné vyvozovat závěry pouze na základě výše uvedeného kódu KN. Této otázce je však třeba věnovat zvláštní pozornost během inspekcí na místě prováděných v prostorách spolupracujících uživatelů. Několik uživatelů uvedlo ve svých odpovědích na dotazníky, že dovážejí obdobné produkty z ČLR, ale šetření na místě ukázalo, že žádná z čínských elektrod neodpovídá parametrům z definice dotčeného výrobku. Kromě toho jedno ze dvou uživatelských sdružení se jasně písemně vyjádřilo, že ČLR nebyla schopna v období od roku 1999 do PO vyrábět a vyvážet obdobné výrobky do Společenství. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(132)

Rovněž se uvádělo, že je toto řízení diskriminační, protože nepřihlíží k dovozům obdobného produktu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), což údajně dokazují poměrně významná množství dovezená z ČLR vykazovaná pod kódem KN 8545 11 00. Nejprve je třeba zdůraznit, že kód KN 8545 11 00zahrnuje nejen dotčený výrobek a obdobný výrobek, ale také jiné položky. Není proto vhodné vyvozovat závěry pouze na základě výše uvedeného kódu KN. Této otázce je však třeba věnovat zvláštní pozornost během inspekcí na místě prováděných v prostorách spolupracujících uživatelů. Několik uživatelů uvedlo ve svých odpovědích na dotazníky, že dovážejí obdobné produkty z ČLR, ale šetření na místě ukázalo, že žádná z čínských elektrod neodpovídá parametrům z definice dotčeného výrobku. Kromě toho jedno ze dvou uživatelských sdružení se jasně písemně vyjádřilo, že ČLR nebyla schopna v období od roku 1999 do PO vyrábět a vyvážet obdobné výrobky do Společenství. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

(e)   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství

| (133) | Jedna ze zúčastněných stran zdůraznila značný pokles vývozních cen výrobního odvětví Společenství a prohlásila, i) že toto snížení svědčí o nepřítomnosti příčinného vztahu mezi dovozy subvencovaných výrobků a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství na trhu Společenství a ii) že si tuto újmu způsobilo výrobní odvětví Společenství samo. |
| --- | --- |

(133)

Jedna ze zúčastněných stran zdůraznila značný pokles vývozních cen výrobního odvětví Společenství a prohlásila, i) že toto snížení svědčí o nepřítomnosti příčinného vztahu mezi dovozy subvencovaných výrobků a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství na trhu Společenství a ii) že si tuto újmu způsobilo výrobní odvětví Společenství samo.

| (134) | Jak již bylo výše objasněno, dva výrobci ze Společenství, kteří podali stížnost, působí na celosvětové úrovni. Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Společenství objemově vyváží o 15 % více než kolik prodává ve Společenství. Z počáteční úrovně asi 100 000tun v roce 1999 se objem prodejů vyvážených výrobním odvětvím Společenství zvýšil o 12 % v roce 2000, poklesl o 20 procentních bodů v roce 2001, zvýšil se o 2 procentní body v roce 2002 a o dalších 6 procentních bodů v PO. Během PO se objem prodeje na vnější trhy velmi blížil úrovni zjištěné v roce 1999 a proto nelze přičítat vývozní činnosti ztrátu úsporami z rozsahu. Šetřením se zjistilo, že ceny při prodejích na vnější trhy klesly o 14 % mezi rokem 1999 a PO. Izolovaně od ostatních činitelů, které mohou sehrát úlohu na světovém trhu, však tyto připomínky nejsou důležité z hlediska stávajícího řízení, které se týká trhu Společenství a ne světového trhu. Rovněž je třeba připomenout, že vývoj ziskovosti zkoumaný v rámci hodnocení újmy se vztahuje pouze na prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství ve Společenství. Ačkoli ziskovost prodejů na vnější trhy se vyvíjela o něco hůře než ziskovost prodejů ve Společenství, je tato skutečnost ve stávajícím řízení rovněž nahlížena jako bezpředmětná. Vývozní činnosti proto nemohly žádným způsobem přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodejů na vnější trhy (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Jednotková cena prodejů na vnější trhy (EUR/t) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění) |
| Index (1999=100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(134)

Jak již bylo výše objasněno, dva výrobci ze Společenství, kteří podali stížnost, působí na celosvětové úrovni. Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Společenství objemově vyváží o 15 % více než kolik prodává ve Společenství. Z počáteční úrovně asi 100 000tun v roce 1999 se objem prodejů vyvážených výrobním odvětvím Společenství zvýšil o 12 % v roce 2000, poklesl o 20 procentních bodů v roce 2001, zvýšil se o 2 procentní body v roce 2002 a o dalších 6 procentních bodů v PO. Během PO se objem prodeje na vnější trhy velmi blížil úrovni zjištěné v roce 1999 a proto nelze přičítat vývozní činnosti ztrátu úsporami z rozsahu. Šetřením se zjistilo, že ceny při prodejích na vnější trhy klesly o 14 % mezi rokem 1999 a PO. Izolovaně od ostatních činitelů, které mohou sehrát úlohu na světovém trhu, však tyto připomínky nejsou důležité z hlediska stávajícího řízení, které se týká trhu Společenství a ne světového trhu. Rovněž je třeba připomenout, že vývoj ziskovosti zkoumaný v rámci hodnocení újmy se vztahuje pouze na prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství ve Společenství. Ačkoli ziskovost prodejů na vnější trhy se vyvíjela o něco hůře než ziskovost prodejů ve Společenství, je tato skutečnost ve stávajícím řízení rovněž nahlížena jako bezpředmětná. Vývozní činnosti proto nemohly žádným způsobem přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

1999

2000

2001

2002

PO

Objem prodejů na vnější trhy (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

112

91

93

99

Jednotková cena prodejů na vnější trhy (EUR/t)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 80. bod odůvodnění)

Index (1999=100)

100

96

102

88

86

4.   ZÁVĚR UČINĚNÝ O PŘÍČINNÝCH SOUVISLOSTECH

| (135) | Na závěr bylo potvrzeno, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství, jež se hlavně vyznačuje snížením podílu na trhu mezi rokem 1999 a PO, snížením jednotkové prodejní ceny (o 8 %), zvýšením jednotkových výrobních nákladů o 2 % a následným propadem ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku z provozní činnosti, snížením investic a zaměstnanosti, byla způsobena dotčenými dovozy subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(135)

Na závěr bylo potvrzeno, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství, jež se hlavně vyznačuje snížením podílu na trhu mezi rokem 1999 a PO, snížením jednotkové prodejní ceny (o 8 %), zvýšením jednotkových výrobních nákladů o 2 % a následným propadem ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku z provozní činnosti, snížením investic a zaměstnanosti, byla způsobena dotčenými dovozy subvencovaných výrobků.

| (136) | Vliv poklesu poptávky související se zpomalením na trhu s ocelí, návratem k běžným podmínkám hospodářské soutěže po odstranění kartelu, výkonností ostatních výrobců Společenství, dovozem z jiných třetích zemí, vývozní výkonností výrobního odvětví Společenství ve skutečnosti téměř neexistoval nebo byl velmi omezený a v důsledku toho nemohl vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dovozy subvencovaných výrobků z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(136)

Vliv poklesu poptávky související se zpomalením na trhu s ocelí, návratem k běžným podmínkám hospodářské soutěže po odstranění kartelu, výkonností ostatních výrobců Společenství, dovozem z jiných třetích zemí, vývozní výkonností výrobního odvětví Společenství ve skutečnosti téměř neexistoval nebo byl velmi omezený a v důsledku toho nemohl vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dovozy subvencovaných výrobků z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.

| (137) | Byl proto prozatímně učiněn závěr, že dovozy subvencovaných výrobků pocházejících z Indie způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(137)

Byl proto prozatímně učiněn závěr, že dovozy subvencovaných výrobků pocházejících z Indie způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

| (138) | omise zkoumala, zda, i přes závěry o subvencování, újmě a příčinném vztahu, existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. Za tímto účelem a podle čl. 31 odst. 1 základního nařízení provedla Komise rozbor možných dopadů opatření na všechny dotčené strany. |
| --- | --- |

(138)

omise zkoumala, zda, i přes závěry o subvencování, újmě a příčinném vztahu, existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. Za tímto účelem a podle čl. 31 odst. 1 základního nařízení provedla Komise rozbor možných dopadů opatření na všechny dotčené strany.

1.   ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (139) | Výrobní odvětví Společenství je tvořeno dvěma skupinami společností, které dohromady zahrnují celkem 9 výrobních závodů v různých zemích Společenství a zaměstnávají 1 800osob přímo zapojených do výroby, prodeje a řízení obdobného výrobku. Zavedení opatření by mělo vést k růstu jak objemu prodejů, tak prodejních cen výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství. Růst cen výrobního odvětví Společenství však v žádném případě nedosáhne úrovně vyrovnávacího cla, které bude případně zavedeno, protože hospodářská soutěž se bude stále odehrávat mezi výrobci Společenství, výrobky dovezenými z dotčené země za nesubvencovanou cenu a dovozy pocházejícími z ostatních třetích zemí. Závěrem se očekává, že zvýšení výroby a objemu prodejů na jedné straně a další snížení jednotkových nákladů na druhé straně, spojené s mírným růstem ceny, umožní, aby se narovnala finanční situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(139)

Výrobní odvětví Společenství je tvořeno dvěma skupinami společností, které dohromady zahrnují celkem 9 výrobních závodů v různých zemích Společenství a zaměstnávají 1 800osob přímo zapojených do výroby, prodeje a řízení obdobného výrobku. Zavedení opatření by mělo vést k růstu jak objemu prodejů, tak prodejních cen výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství. Růst cen výrobního odvětví Společenství však v žádném případě nedosáhne úrovně vyrovnávacího cla, které bude případně zavedeno, protože hospodářská soutěž se bude stále odehrávat mezi výrobci Společenství, výrobky dovezenými z dotčené země za nesubvencovanou cenu a dovozy pocházejícími z ostatních třetích zemí. Závěrem se očekává, že zvýšení výroby a objemu prodejů na jedné straně a další snížení jednotkových nákladů na druhé straně, spojené s mírným růstem ceny, umožní, aby se narovnala finanční situace výrobního odvětví Společenství.

| (140) | Pokud by se však antisubvenční opatření nezavedla, je pravděpodobné, že by pokračoval nepříznivý vývoj výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by pravděpodobně dále ztrácelo svůj tržní podíl a snižovala by se jeho ziskovost. To by s největší pravděpodobností vedlo ke snižování výroby a investic, jakož i k uzavření některých výrobních závodů a dalšímu úbytku pracovních míst ve Společenství. |
| --- | --- |

(140)

Pokud by se však antisubvenční opatření nezavedla, je pravděpodobné, že by pokračoval nepříznivý vývoj výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by pravděpodobně dále ztrácelo svůj tržní podíl a snižovala by se jeho ziskovost. To by s největší pravděpodobností vedlo ke snižování výroby a investic, jakož i k uzavření některých výrobních závodů a dalšímu úbytku pracovních míst ve Společenství.

| (141) | Závěrem je, že zavedení antisubvenčních opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství, aby se zotavilo z účinků zjištěné újmy způsobené subvencováním. |
| --- | --- |

(141)

Závěrem je, že zavedení antisubvenčních opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství, aby se zotavilo z účinků zjištěné újmy způsobené subvencováním.

2.   ZÁJEM INDIVIDUÁLNÍCH DOVOZCŮ/OBCHODNÍKŮ VE SPOLEČENSTVÍ

| (142) | Během PO dva spolupracující dovozci dovezli asi 20 % celkového objemu dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země. Z údajů poskytnutých dvěma spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vyplývá, že dovozci/obchodníci ve Společenství (jednak dva výše uvedení spolupracující dovozci a jednak nespolupracující dovozci/obchodníci) zajišťují asi 40 % celkového objemu dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Indie. |
| --- | --- |

(142)

Během PO dva spolupracující dovozci dovezli asi 20 % celkového objemu dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země. Z údajů poskytnutých dvěma spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vyplývá, že dovozci/obchodníci ve Společenství (jednak dva výše uvedení spolupracující dovozci a jednak nespolupracující dovozci/obchodníci) zajišťují asi 40 % celkového objemu dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.

| (143) | Pokud by byla zavedena vyrovnávací opatření, je možné, že by se objem dovozů pocházejících z dotčené země snížil. Kromě toho nelze vyloučit, že zavedení antisubvenčních opatření přinese mírné zvýšení cen dotčeného výrobku ve Společenství, což postihne ekonomickou situaci dovozců/obchodníků. Pokud jde o dva spolupracující dovozce, jejich obchodní činnosti spojené s dotčeným výrobkem pocházejícím z Indie představují asi 40 % jejich celkového obratu. Z hlediska pracovní síly jsou z 10 zaměstnanců 4 přímo zapojení do obchodu s dotčeným výrobkem pocházejícím z Indie. Vliv zvýšení dovozní ceny dotčeného produktu na dovozce bude také záležet na jejich schopnosti převést toto zvýšení na zákazníky. Dotčený produkt představuje pouze malou část celkových nákladů uživatelů (viz 147. bod odůvodnění níže), proto by mělo být pro dovozce snazší převést jakékoli zvýšení ceny na uživatele. |
| --- | --- |

(143)

Pokud by byla zavedena vyrovnávací opatření, je možné, že by se objem dovozů pocházejících z dotčené země snížil. Kromě toho nelze vyloučit, že zavedení antisubvenčních opatření přinese mírné zvýšení cen dotčeného výrobku ve Společenství, což postihne ekonomickou situaci dovozců/obchodníků. Pokud jde o dva spolupracující dovozce, jejich obchodní činnosti spojené s dotčeným výrobkem pocházejícím z Indie představují asi 40 % jejich celkového obratu. Z hlediska pracovní síly jsou z 10 zaměstnanců 4 přímo zapojení do obchodu s dotčeným výrobkem pocházejícím z Indie. Vliv zvýšení dovozní ceny dotčeného produktu na dovozce bude také záležet na jejich schopnosti převést toto zvýšení na zákazníky. Dotčený produkt představuje pouze malou část celkových nákladů uživatelů (viz 147. bod odůvodnění níže), proto by mělo být pro dovozce snazší převést jakékoli zvýšení ceny na uživatele.

| (144) | Na tomto základě byl učiněn prozatímní závěr, že zavedené antisubvenčních opatření by nemělo mít závažný nepříznivý vliv na postavení dovozců ve Společenství. |
| --- | --- |

(144)

Na tomto základě byl učiněn prozatímní závěr, že zavedené antisubvenčních opatření by nemělo mít závažný nepříznivý vliv na postavení dovozců ve Společenství.

3.   ZÁJMY VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UŽIVATELŮ

| (145) | Hlavním uživatelským výrobním odvětvím, které představuje asi 80 % celkové spotřeby ES dotčeného výrobku a obdobné výrobku, je ocelářský průmysl využívající elektřinu. Během PO byla spotřeba osmi spolupracujících konečných uživatelů asi 27 % celkového dovozního objemu ES dotčeného produktu pocházejícího z dotčené země, dovezeného buď přímo od dvou indických vyvážejících výrobců nebo prostřednictvím dovozců/obchodníků. Z údajů poskytnutých dvěma spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vyplývá, že koneční uživatelé ve Společenství (jednak osm výše uvedených spolupracujících uživatelů a jednak nespolupracující uživatelé) představují asi 56 % celkového objemu přímých dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Indie. Zbývající část (4 %) byla dovezena výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(145)

Hlavním uživatelským výrobním odvětvím, které představuje asi 80 % celkové spotřeby ES dotčeného výrobku a obdobné výrobku, je ocelářský průmysl využívající elektřinu. Během PO byla spotřeba osmi spolupracujících konečných uživatelů asi 27 % celkového dovozního objemu ES dotčeného produktu pocházejícího z dotčené země, dovezeného buď přímo od dvou indických vyvážejících výrobců nebo prostřednictvím dovozců/obchodníků. Z údajů poskytnutých dvěma spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vyplývá, že koneční uživatelé ve Společenství (jednak osm výše uvedených spolupracujících uživatelů a jednak nespolupracující uživatelé) představují asi 56 % celkového objemu přímých dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Indie. Zbývající část (4 %) byla dovezena výrobním odvětvím Společenství.

| (146) | Spolupracující uživatelé tvrdí, že zavedení antisubvenčních opatření by mohlo poškodit jejich finanční postavení jednak přímo prostřednictvím zvýšení ceny jejich spotřeby dodávané z Indie, jednak nepřímo prostřednictvím pravděpodobného zvýšení ceny výrobců Společenství té části jejich spotřeby, kterou jim dodávají výrobci Společenství. |
| --- | --- |

(146)

Spolupracující uživatelé tvrdí, že zavedení antisubvenčních opatření by mohlo poškodit jejich finanční postavení jednak přímo prostřednictvím zvýšení ceny jejich spotřeby dodávané z Indie, jednak nepřímo prostřednictvím pravděpodobného zvýšení ceny výrobců Společenství té části jejich spotřeby, kterou jim dodávají výrobci Společenství.

| (147) | Šetřením se ukázalo, že spotřeba dotčeného produktu a obdobného produktu představuje v průměru 1 % celkových výrobních nákladů spolupracujících uživatelů. Možný dopad na uživatele, pokud jde o náklady, je následující. V případě zavedení vyrovnávacích opatření by se výrobní náklady uživatelů zvýšily o 0,15 % (v nejhorším případě, tj. pokud by se cena dotčeného výrobku a obdobného výrobku zvýšila o částku rovnající se clu, nezávisle na zemi jejich původu) a o 0,03 % (pokud by byla ovlivněna pouze cena spotřebovávaného výrobku pocházejícího z Indie). Po zvážení všech ukazatelů se předpokládá, že skutečný výsledek se bude pravděpodobně nacházet mezi těmito dvěma možnostmi, a to z následujících důvodů. Výrobní odvětví Společenství může do určité míry zvýšit své ceny, ale je také možné, že využije menšího tlaku na ceny, aby znovu získalo ztracený podíl na trhu tím, že bude nabízet konkurenceschopné ceny vzhledem k indickým cenám. Existence nevyužitých kapacit a návrat k podmínkám spravedlivého a ziskového trhu zajisté rozšíří možnosti dodávek z různých zemí původu a podpoří nové investice. Kromě toho asi 15 % spotřeby EU je získávána od jiných dodavatelů (tj. jiných výrobců Společenství a z dovozů ze třetích zemí, mezi které nepatří Indie). Proto je nepravděpodobné, že nastane celkové zvýšení cen. Konečně lze předpokládat, že alespoň část dopadu na výrobní náklady uživatelů, která bude pravděpodobně velmi omezená, bude přenesena na jejich zákazníky, což zmírní konečný dopad na zisk uživatelů. |
| --- | --- |

(147)

Šetřením se ukázalo, že spotřeba dotčeného produktu a obdobného produktu představuje v průměru 1 % celkových výrobních nákladů spolupracujících uživatelů. Možný dopad na uživatele, pokud jde o náklady, je následující. V případě zavedení vyrovnávacích opatření by se výrobní náklady uživatelů zvýšily o 0,15 % (v nejhorším případě, tj. pokud by se cena dotčeného výrobku a obdobného výrobku zvýšila o částku rovnající se clu, nezávisle na zemi jejich původu) a o 0,03 % (pokud by byla ovlivněna pouze cena spotřebovávaného výrobku pocházejícího z Indie). Po zvážení všech ukazatelů se předpokládá, že skutečný výsledek se bude pravděpodobně nacházet mezi těmito dvěma možnostmi, a to z následujících důvodů. Výrobní odvětví Společenství může do určité míry zvýšit své ceny, ale je také možné, že využije menšího tlaku na ceny, aby znovu získalo ztracený podíl na trhu tím, že bude nabízet konkurenceschopné ceny vzhledem k indickým cenám. Existence nevyužitých kapacit a návrat k podmínkám spravedlivého a ziskového trhu zajisté rozšíří možnosti dodávek z různých zemí původu a podpoří nové investice. Kromě toho asi 15 % spotřeby EU je získávána od jiných dodavatelů (tj. jiných výrobců Společenství a z dovozů ze třetích zemí, mezi které nepatří Indie). Proto je nepravděpodobné, že nastane celkové zvýšení cen. Konečně lze předpokládat, že alespoň část dopadu na výrobní náklady uživatelů, která bude pravděpodobně velmi omezená, bude přenesena na jejich zákazníky, což zmírní konečný dopad na zisk uživatelů.

| (148) | Spolupracující uživatelé rovněž byli proti zavedení vyrovnávacích opatření z toho důvodu, že budou překážkou konkurenčnímu trhu a že ve skutečnosti povedou ke znovunastolení kartelu, který v roce 2001 odhalila Komise. |
| --- | --- |

(148)

Spolupracující uživatelé rovněž byli proti zavedení vyrovnávacích opatření z toho důvodu, že budou překážkou konkurenčnímu trhu a že ve skutečnosti povedou ke znovunastolení kartelu, který v roce 2001 odhalila Komise.

| (149) | Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost a kteří používali kartelové postupy od května 1992 do března 1998, byli Komisí v roce 2001 pokutováni. Šetření potvrdilo, že dva výrobci tvořící výrobní odvětví Společenství přestali používat postupy vedoucí ke rozdělování trhů a určování cen, což nebylo žádnou ze stran zpochybněno. Za současného stavu je třeba znovu zavést podmínky řádné hospodářské soutěže, které byly pokřiveny nekalými postupy indických vývozců. Cílem antisubvenčních opatření není zamezit dovozům z dotčené země přístup do Společenství, ale odstranit narušení hospodářské soutěže, které vyplynulo z existence dovozu subvencovaných výrobků. Z obnovení podmínek řádného trhu nebudou mít prospěch pouze výrobci Společenství, ale také ostatní dodavatelské zdroje, kterými jsou například dovozy nesubvencovaných výrobků. Skutečnost, že se ve výrobním odvětví Společenství objevily v letech 1992 až 1998 kartelové postupy, by jej nemělo připravit o právo na získání podpory proti nekalým obchodním postupům podle základního nařízení. |
| --- | --- |

(149)

Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost a kteří používali kartelové postupy od května 1992 do března 1998, byli Komisí v roce 2001 pokutováni. Šetření potvrdilo, že dva výrobci tvořící výrobní odvětví Společenství přestali používat postupy vedoucí ke rozdělování trhů a určování cen, což nebylo žádnou ze stran zpochybněno. Za současného stavu je třeba znovu zavést podmínky řádné hospodářské soutěže, které byly pokřiveny nekalými postupy indických vývozců. Cílem antisubvenčních opatření není zamezit dovozům z dotčené země přístup do Společenství, ale odstranit narušení hospodářské soutěže, které vyplynulo z existence dovozu subvencovaných výrobků. Z obnovení podmínek řádného trhu nebudou mít prospěch pouze výrobci Společenství, ale také ostatní dodavatelské zdroje, kterými jsou například dovozy nesubvencovaných výrobků. Skutečnost, že se ve výrobním odvětví Společenství objevily v letech 1992 až 1998 kartelové postupy, by jej nemělo připravit o právo na získání podpory proti nekalým obchodním postupům podle základního nařízení.

| (150) | S ohledem na tato zjištění lze učinit prozatímní závěr, že zavedením antisubvenčních opatření i) nehrozí, že bude vážně postiženo finanční postavení uživatelů, ani ii) nelze očekávat případný nepříznivý vliv na celkový stav hospodářské soutěže na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(150)

S ohledem na tato zjištění lze učinit prozatímní závěr, že zavedením antisubvenčních opatření i) nehrozí, že bude vážně postiženo finanční postavení uživatelů, ani ii) nelze očekávat případný nepříznivý vliv na celkový stav hospodářské soutěže na trhu Společenství.

4.   ZÁVĚR K ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ

| (151) | Účinky vyplývající ze zavedení opatření by měly výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby obnovilo ztracené objemy prodejů a znovu získalo ztracený podíl na trhu a dosáhlo lepší ziskovosti. S ohledem na zhoršený stav výrobního odvětví Společenství, by však v případě nezavedení opatření hrozilo, že někteří výrobci Společenství by možná uzavřeli výrobní závody a propustili část zaměstnanců. Ačkoli se některé nepříznivé vlivy pravděpodobně projeví v podobě snížených objemů dovážených výrobků a mírným zvýšením cen pro dovozce/obchodníky a pro uživatele, jejich význam může být zmírněn přenesením zvýšení na jejich zákazníky. Na základě výše uvedených skutečností se prozatímně uznává, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zavedení opatření v tomto případě a že použití opatření je v souladu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

(151)

Účinky vyplývající ze zavedení opatření by měly výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby obnovilo ztracené objemy prodejů a znovu získalo ztracený podíl na trhu a dosáhlo lepší ziskovosti. S ohledem na zhoršený stav výrobního odvětví Společenství, by však v případě nezavedení opatření hrozilo, že někteří výrobci Společenství by možná uzavřeli výrobní závody a propustili část zaměstnanců. Ačkoli se některé nepříznivé vlivy pravděpodobně projeví v podobě snížených objemů dovážených výrobků a mírným zvýšením cen pro dovozce/obchodníky a pro uživatele, jejich význam může být zmírněn přenesením zvýšení na jejich zákazníky. Na základě výše uvedených skutečností se prozatímně uznává, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zavedení opatření v tomto případě a že použití opatření je v souladu se zájmem Společenství.

H.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ

| (152) | S ohledem na závěry učiněné o subvencování, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství, je třeba přijmout prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dovozy subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(152)

S ohledem na závěry učiněné o subvencování, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství, je třeba přijmout prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dovozy subvencovaných výrobků.

1.   ÚROVEŇ ODSTRANĚNÍ ÚJMY

| (153) | Úroveň prozatímních vyrovnávacích opatření musí být dostatečná na to, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dovozy subvencovaných výrobků, ale nesmí být překročena zjištěná subvenční rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků subvence působící újmu, se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dovozu subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(153)

Úroveň prozatímních vyrovnávacích opatření musí být dostatečná na to, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dovozy subvencovaných výrobků, ale nesmí být překročena zjištěná subvenční rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků subvence působící újmu, se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dovozu subvencovaných výrobků.

| (154) | Na základě dostupných údajů bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí 9,4 % z obratu lze brát za přiměřenou úroveň, které by mohlo výrobní odvětví dosáhnout, pokud by neexistovaly subvence působící újmu. Výrobci Společenství, kteří podali stížnost, prohlásili, že v případě nepřítomnosti dovozů subvencovaných výrobků by mohli očekávat ziskové rozpětí od 10 % do 15 %. Šetřením se zjistilo, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisk od 12 do 15 % z obratu v roce 1999 (viz výše uvedený 105. bod odůvodnění), kdy byl podíl subvencovaných dovozů na trhu nejnižší. Komise zkoumala, zda podmínky na trhu v roce 1999 mohou být považovány za běžné podmínky na trhu s dotčeným výrobkem. Šetření dokázalo, že návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po skončení období, ve kterém byly rozdělovány trhy a určovány ceny, měl vliv na ceny a že ceny klíčových surovin mezi rokem 1999 a PO podstatně vzrostly . Za těchto okolností se považuje za nepravděpodobné, že by výrobní odvětví Společenství realizovalo zisk v rozmezí 12 až 15 % během PO. Konečně Komise zkoumala statistické údaje o rozvahách jednotlivých společností, které podle odvětví shromáždily centrální banky Německa, Francie, Itálie, Japonska a USA. Databázi, v níž jsou tyto údaje shromážděny, spravuje Komise. Zkoumáním se ukázalo, že společnosti, které patří k nejbližšímu odvětví, jež lze nalézt ve výše uvedených průmyslově vyspělých zemích, dosáhly v roce 2002 v průměru zisku, před odpisem mimořádných položek, ve výši 9,4 %. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise předpokládá, že 9,4 % je odpovídající výše zisku, kterou může výrobní odvětví Společenství dosáhnout, pokud nebudou dováženy subvencované výrobky. |
| --- | --- |

(154)

Na základě dostupných údajů bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí 9,4 % z obratu lze brát za přiměřenou úroveň, které by mohlo výrobní odvětví dosáhnout, pokud by neexistovaly subvence působící újmu. Výrobci Společenství, kteří podali stížnost, prohlásili, že v případě nepřítomnosti dovozů subvencovaných výrobků by mohli očekávat ziskové rozpětí od 10 % do 15 %. Šetřením se zjistilo, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisk od 12 do 15 % z obratu v roce 1999 (viz výše uvedený 105. bod odůvodnění), kdy byl podíl subvencovaných dovozů na trhu nejnižší. Komise zkoumala, zda podmínky na trhu v roce 1999 mohou být považovány za běžné podmínky na trhu s dotčeným výrobkem. Šetření dokázalo, že návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po skončení období, ve kterém byly rozdělovány trhy a určovány ceny, měl vliv na ceny a že ceny klíčových surovin mezi rokem 1999 a PO podstatně vzrostly . Za těchto okolností se považuje za nepravděpodobné, že by výrobní odvětví Společenství realizovalo zisk v rozmezí 12 až 15 % během PO. Konečně Komise zkoumala statistické údaje o rozvahách jednotlivých společností, které podle odvětví shromáždily centrální banky Německa, Francie, Itálie, Japonska a USA. Databázi, v níž jsou tyto údaje shromážděny, spravuje Komise. Zkoumáním se ukázalo, že společnosti, které patří k nejbližšímu odvětví, jež lze nalézt ve výše uvedených průmyslově vyspělých zemích, dosáhly v roce 2002 v průměru zisku, před odpisem mimořádných položek, ve výši 9,4 %. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise předpokládá, že 9,4 % je odpovídající výše zisku, kterou může výrobní odvětví Společenství dosáhnout, pokud nebudou dováženy subvencované výrobky.

| (155) | Nezbytné zvýšení ceny bylo stanoveno na základě porovnání, podle jednotlivých transakcí, váženého průměru dovozní ceny tak, jak byla stanoveno pro výpočet cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku nezpůsobující újmu, za kterou prodává výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Cena nezpůsobující újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše zmíněné ziskové rozpětí. Možné rozdíly, které z tohoto porovnání vyplynuly, byly následně vyjádřeny jako procentuální podíl z celkové hodnoty dovozu CIF. |
| --- | --- |

(155)

Nezbytné zvýšení ceny bylo stanoveno na základě porovnání, podle jednotlivých transakcí, váženého průměru dovozní ceny tak, jak byla stanoveno pro výpočet cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku nezpůsobující újmu, za kterou prodává výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Cena nezpůsobující újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše zmíněné ziskové rozpětí. Možné rozdíly, které z tohoto porovnání vyplynuly, byly následně vyjádřeny jako procentuální podíl z celkové hodnoty dovozu CIF.

| (156) | Výše uvedené srovnání cen ukázalo tato rozpětí odstraňující způsobenou újmu:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % |

(156)

Výše uvedené srovnání cen ukázalo tato rozpětí odstraňující způsobenou újmu:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

2.   PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ

| (157) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba zavést prozatímní vyrovnávací clo na úrovni zjištěného subvenčního rozpětí, které však nesmí překročit rozpětí odstraňující způsobenou újmu, jež bylo vypočteno výše v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(157)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba zavést prozatímní vyrovnávací clo na úrovni zjištěného subvenčního rozpětí, které však nesmí překročit rozpětí odstraňující způsobenou újmu, jež bylo vypočteno výše v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení.

3.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (158) | V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je ještě třeba upřesnit, že závěry o zavedení cel učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem zavedení jakéhokoli konečného cla, |
| --- | --- |

(158)

V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je ještě třeba upřesnit, že závěry o zavedení cel učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem zavedení jakéhokoli konečného cla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Tímto se zavádějí prozatímní vyrovnávací cla na dovozy uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o měrné hmotnosti 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6.0 μΩ*m nebo nižším, patřící do kódu KN ex 8545 11 00(kód TARIC 8545110010) a na spojníky používané pro takové elektrody patřící do kódu KN 8545 90 90(kód TARIC 8545909010), ať už dovážené společně nebo zvlášť, pocházející z Indie.

2.   Míra prozatímních vyrovnávacích cel použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství, před celním řízením, pro výrobky vyrobené společnostmi z Indie na níže uvedeném seznamu se stanoví takto:

| Společnost | Prozatímní clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko | 14,6 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš | 12,8 % | A531 |
| Ostatní | 14,6 % | A999 |

Společnost

Prozatímní clo

Doplňkový kód TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko

14,6 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš

12,8 %

A531

Ostatní

14,6 %

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celního sazebníku.

4.   Na propuštění výše uvedeného výrobku do volného oběhu ve Společenství se vztahují ustanovení o složení jistoty ve výši částky prozatímního cla.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 2026/97, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě 15 dní od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce od data jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2004.

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. C 197, 21.8.2003, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. C 197, 21.8.2003, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. L 100, 16.4.2002, s. 1.

5

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/61

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1009/2004

ze dne 19. května 2004,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (2), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   OBECNĚ

| (1) | Komise dne 21. srpna 2003 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3)(dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení s ohledem na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 21. srpna 2003 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3)(dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení s ohledem na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Společenství.

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti podané v červenci 2003 Evropským sdružením uhlíku a grafitu (ECGA) jednajícího za výrobce představující převážnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod ve Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž tyto důkazy se považovaly za postačující pro ospravedlnění zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti podané v červenci 2003 Evropským sdružením uhlíku a grafitu (ECGA) jednajícího za výrobce představující převážnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod ve Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž tyto důkazy se považovaly za postačující pro ospravedlnění zahájení řízení.

| (3) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (4)ve stejný den bylo zveřejněno zahájení souběžného antisubvenčního řízení ohledně dovozů stejného výrobku pocházejícího z Indie do Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (4)ve stejný den bylo zveřejněno zahájení souběžného antisubvenčního řízení ohledně dovozů stejného výrobku pocházejícího z Indie do Společenství.

| (4) | Komise o zahájení řízení oficiálně informovala stěžovatele a ostatní známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele a dodavatele, o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká, jakož i představitele Indie. Strany, jichž se to přímo týká, dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(4)

Komise o zahájení řízení oficiálně informovala stěžovatele a ostatní známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele a dodavatele, o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká, jakož i představitele Indie. Strany, jichž se to přímo týká, dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (5) | Dva vyvážející výrobci z Indie, indická vláda, jakož i výrobci ze Společenství, uživatelé a dovozci/obchodníci písemně předložili svá stanoviska. Všechny strany, které o slyšení ve stanovené lhůtě požádaly a uvedly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, dostaly příležitost ke slyšení. |
| --- | --- |

(5)

Dva vyvážející výrobci z Indie, indická vláda, jakož i výrobci ze Společenství, uživatelé a dovozci/obchodníci písemně předložili svá stanoviska. Všechny strany, které o slyšení ve stanovené lhůtě požádaly a uvedly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, dostaly příležitost ke slyšení.

2.   VZOREK

| (6) | Vzhledem k vysokému počtu dovozců ve Společenství, kteří nejsou spříznění, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je metoda vzorku skutečně nutná, a pokud ano, aby byl vzorek vybrán, všichni známí dovozci, kteří nejsou spříznění, byli podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení požádáni, aby se přihlásili do dvou týdnů od zahájení řízení a aby Komisi poskytli informace požadované v oznámení o zahájení, totiž za období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003. Pouze dva dovozci, kteří nejsou spříznění, souhlasili s tím, aby byli zahrnuti do vzorku a ve lhůtě poskytli požadované základní informace. Proto se došlo k názoru, že metoda vzorku není v tomto řízení nutná. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k vysokému počtu dovozců ve Společenství, kteří nejsou spříznění, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je metoda vzorku skutečně nutná, a pokud ano, aby byl vzorek vybrán, všichni známí dovozci, kteří nejsou spříznění, byli podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení požádáni, aby se přihlásili do dvou týdnů od zahájení řízení a aby Komisi poskytli informace požadované v oznámení o zahájení, totiž za období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003. Pouze dva dovozci, kteří nejsou spříznění, souhlasili s tím, aby byli zahrnuti do vzorku a ve lhůtě poskytli požadované základní informace. Proto se došlo k názoru, že metoda vzorku není v tomto řízení nutná.

3.   DOTAZNÍKY

| (7) | Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich to týká, dvěma výše uvedeným dovozcům, kteří nejsou spříznění, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(7)

Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich to týká, dvěma výše uvedeným dovozcům, kteří nejsou spříznění, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (8) | Komise obdržela odpovědi od dvou indických vyvážejících výrobců, od dvou výrobců ze Společenství, kteří si stěžovali, od osmi uživatelských společností a od dvou výše uvedených dovozců, kteří nejsou spříznění. Jedna uživatelská společnost navíc učinila písemné podání obsahující některé množstevní údaje a dvě sdružení uživatelů předala Komisi písemná podání. |
| --- | --- |

(8)

Komise obdržela odpovědi od dvou indických vyvážejících výrobců, od dvou výrobců ze Společenství, kteří si stěžovali, od osmi uživatelských společností a od dvou výše uvedených dovozců, kteří nejsou spříznění. Jedna uživatelská společnost navíc učinila písemné podání obsahující některé množstevní údaje a dvě sdružení uživatelů předala Komisi písemná podání.

| (9) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách následujících společností: | Výrobci ze Společenství







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách následujících společností:

Výrobci ze Společenství

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo;

| — | SGL Carbon SA, La Coruña, Španělsko; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruña, Španělsko;

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Francie (včetně společnosti, s kterou je spřízněná, totiž UCAR SA, Etoy, Švýcarsko); |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Francie (včetně společnosti, s kterou je spřízněná, totiž UCAR SA, Etoy, Švýcarsko);

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Španělsko; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Španělsko;

| — | Graftech SpA, Caserta, Itálie. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Itálie.

| | Dovozci do Společenství, kteří nejsou spříznění:







  — | Promidesa SA, Madrid, Španělsko; |
| --- | --- | --- |

Dovozci do Společenství, kteří nejsou spříznění:

—

Promidesa SA, Madrid, Španělsko;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlín, Německo. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlín, Německo.

| | Uživatelé:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburk, Německo; |
| --- | --- | --- |

Uživatelé:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburk, Německo;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Německo; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Německo;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Německo; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Německo;

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Itálie. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Itálie.

| | Vyvážející výrobci v Indii:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kalkata a Nasik; |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci v Indii:

—

Graphite India Limited (GIL), Kalkata a Nasik;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhópál. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhópál.

| (10) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003 (dále jen „posuzované období“ nebo „PO“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od roku 1999 do konce PO („uvažované období“). |
| --- | --- |

(10)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003 (dále jen „posuzované období“ nebo „PO“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od roku 1999 do konce PO („uvažované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (11) | Dotčeným výrobkem jsou uhlíkové elektrody a/nebo spojníky používané pro takové elektrody, ať už dovážené společně nebo zvlášť. Uhlíková elektroda je uhlíkový válec vytvarovaný v keramické formě nebo extrudovaný. Na obou koncích tohoto válce jsou obrobena zužující se drážkovaná „hrdla“, takže dvě nebo více elektrod lze spojit tak, aby vytvořily sloupec. Spojovací část je rovněž z grafitu a používá se ke spojení dvou hrdel. Tato část se nazývá „spojník“. Jak uhlíková elektroda, tak spojník se obvykle dodávají již sestavené jako „sada uhlíkových elektrod“. |
| --- | --- |

(11)

Dotčeným výrobkem jsou uhlíkové elektrody a/nebo spojníky používané pro takové elektrody, ať už dovážené společně nebo zvlášť. Uhlíková elektroda je uhlíkový válec vytvarovaný v keramické formě nebo extrudovaný. Na obou koncích tohoto válce jsou obrobena zužující se drážkovaná „hrdla“, takže dvě nebo více elektrod lze spojit tak, aby vytvořily sloupec. Spojovací část je rovněž z grafitu a používá se ke spojení dvou hrdel. Tato část se nazývá „spojník“. Jak uhlíková elektroda, tak spojník se obvykle dodávají již sestavené jako „sada uhlíkových elektrod“.

| (12) | Pro výrobu uhlíkových elektrod a spojníků používaných pro takové elektrody se používá ropný koks, vedlejší výrobek ropného průmyslu, a kamenouhelná smola. Výrobní postup se skládá z šesti kroků, totiž tváření, výpalu, impregnace, opakovaného výpalu, grafitování a obrábění. Během fáze grafitování se výrobek elektricky zahřívá na teplotu převyšující 3 000 °C a fyzikálně se mění na grafit, krystalickou formu uhlíku, což je unikátní materiál s nízkou elektrickou, ale vysokou tepelnou vodivostí a vysokou pevností a účinností při vysokých teplotách, čímž je vhodný k použití v elektrických obloukových pecích. Výroba sady uhlíkových elektrod trvá zhruba dva měsíce. K sadám uhlíkových elektrod neexistují náhradní výrobky. |
| --- | --- |

(12)

Pro výrobu uhlíkových elektrod a spojníků používaných pro takové elektrody se používá ropný koks, vedlejší výrobek ropného průmyslu, a kamenouhelná smola. Výrobní postup se skládá z šesti kroků, totiž tváření, výpalu, impregnace, opakovaného výpalu, grafitování a obrábění. Během fáze grafitování se výrobek elektricky zahřívá na teplotu převyšující 3 000 °C a fyzikálně se mění na grafit, krystalickou formu uhlíku, což je unikátní materiál s nízkou elektrickou, ale vysokou tepelnou vodivostí a vysokou pevností a účinností při vysokých teplotách, čímž je vhodný k použití v elektrických obloukových pecích. Výroba sady uhlíkových elektrod trvá zhruba dva měsíce. K sadám uhlíkových elektrod neexistují náhradní výrobky.

| (13) | Sady uhlíkových elektrod používají výrobci oceli v elektrických obloukových pecích, kterým se rovněž říká „minihutě“, jako vodiče proudu pro výrobu oceli z recyklovaného odpadu. Uhlíkové elektrody a spojníky používané pro takové elektrody, které spadají do rámce tohoto šetření, jsou pouze ty, které mají měrnou hmotnost 1,65 g/cm3 nebo vyšší a specifický elektrický odpor 6,0 μΩ.m nebo nižší. Sady uhlíkových elektrod splňující tyto parametry jsou schopny přenášet velmi vysoké proudové zatížení. |
| --- | --- |

(13)

Sady uhlíkových elektrod používají výrobci oceli v elektrických obloukových pecích, kterým se rovněž říká „minihutě“, jako vodiče proudu pro výrobu oceli z recyklovaného odpadu. Uhlíkové elektrody a spojníky používané pro takové elektrody, které spadají do rámce tohoto šetření, jsou pouze ty, které mají měrnou hmotnost 1,65 g/cm3 nebo vyšší a specifický elektrický odpor 6,0 μΩ.m nebo nižší. Sady uhlíkových elektrod splňující tyto parametry jsou schopny přenášet velmi vysoké proudové zatížení.

| (14) | Jeden indický vývozce uvedl, že v některých případech vyrábí dotčený výrobek bez použití koksu druhu „premium needle coke“, což je prvotřídní koks, jenž podle této společnosti byl stěžovateli považován za nezbytný pro výrobu produktu podle specifikace uvedené výše v 11. až 13. bodu odůvodnění. Tento vývozce proto tvrdil, že uhlíkové elektrody a spojníky pro takové elektrody, vyrobené bez použití koksu kvality „premium needle coke“, je třeba vyjmout z rozsahu šetření. Pro výrobu sad uhlíkových elektrod je opravdu možno použít ropný koks různé kvality. Určení výrobku je však dáno fyzikálními a technickými parametry konečného výrobku a jeho konečným použitím, a to bez ohledu na použitou surovinu. Pokud uhlíkové elektrody a spojníky používané pro takové elektrody pocházející z Indie a dovážené do Společenství splňují základní fyzikální a technické parametry tak, jak je uvedeno v popisu výrobku, považují se za dotčené výrobky. Proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(14)

Jeden indický vývozce uvedl, že v některých případech vyrábí dotčený výrobek bez použití koksu druhu „premium needle coke“, což je prvotřídní koks, jenž podle této společnosti byl stěžovateli považován za nezbytný pro výrobu produktu podle specifikace uvedené výše v 11. až 13. bodu odůvodnění. Tento vývozce proto tvrdil, že uhlíkové elektrody a spojníky pro takové elektrody, vyrobené bez použití koksu kvality „premium needle coke“, je třeba vyjmout z rozsahu šetření. Pro výrobu sad uhlíkových elektrod je opravdu možno použít ropný koks různé kvality. Určení výrobku je však dáno fyzikálními a technickými parametry konečného výrobku a jeho konečným použitím, a to bez ohledu na použitou surovinu. Pokud uhlíkové elektrody a spojníky používané pro takové elektrody pocházející z Indie a dovážené do Společenství splňují základní fyzikální a technické parametry tak, jak je uvedeno v popisu výrobku, považují se za dotčené výrobky. Proto byla žádost zamítnuta.

2.   OBDOBNÝ VÝROBEK

| (15) | Bylo zjištěno, že výrobek vyvážený z Indie do Společenství, výrobek vyráběný a prodávaný na indickém trhu i výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobci ze Společenství mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití, a proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Bylo zjištěno, že výrobek vyvážený z Indie do Společenství, výrobek vyráběný a prodávaný na indickém trhu i výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobci ze Společenství mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití, a proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   BĚŽNÁ HODNOTA

| (16) | Komise při stanovení běžné hodnoty nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho celkové prodeje obdobného výrobku na indickém trhu byly reprezentativní v porovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na indickém trhu považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem prodejů každého vyvážejícího výrobce v Indii dosáhl alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(16)

Komise při stanovení běžné hodnoty nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho celkové prodeje obdobného výrobku na indickém trhu byly reprezentativní v porovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na indickém trhu považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem prodejů každého vyvážejícího výrobce v Indii dosáhl alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu do Společenství.

| (17) | Komise následně určila druhy uhlíkových elektrod, prodávané společnostmi na domácím trhu, které měly celkové reprezentativní prodeje na indickém trhu a které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Při stanovení druhů uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) průměr a iii) délka elektrod. Druhy spojníků prodávaných samostatně byly určeny podle jejich průměru a délky. |
| --- | --- |

(17)

Komise následně určila druhy uhlíkových elektrod, prodávané společnostmi na domácím trhu, které měly celkové reprezentativní prodeje na indickém trhu a které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Při stanovení druhů uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) průměr a iii) délka elektrod. Druhy spojníků prodávaných samostatně byly určeny podle jejich průměru a délky.

| (18) | Potom bylo zjišťováno, zda prodeje na tuzemském trhu každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců byly u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Společenství. U těchto druhů výrobků bylo dále pro každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení zjišťováno, zda tyto prodeje byly provedeny v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(18)

Potom bylo zjišťováno, zda prodeje na tuzemském trhu každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců byly u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Společenství. U těchto druhů výrobků bylo dále pro každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení zjišťováno, zda tyto prodeje byly provedeny v běžném obchodním styku.

| (19) | Zjišťování, zda u prodejů jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na tuzemském trhu lze mít za to, že byly provedeny v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskových prodejů příslušného druhu individuálním zákazníkům. U obou vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že ve všech případech byly prodeje konkrétního druhu výrobku realizovány v dostatečném množství kdy přes 80 % prodeje na tuzemském trhu bylo ziskových a vážená průměrná prodejní cena daného druhu převyšovala vážené průměrné náklady na jednotku. U těchto druhů výrobků proto běžná hodnota vycházela ze skutečné ceny na tuzemském trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech tuzemských prodejů daného druhu realizovaných během PO. |
| --- | --- |

(19)

Zjišťování, zda u prodejů jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na tuzemském trhu lze mít za to, že byly provedeny v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskových prodejů příslušného druhu individuálním zákazníkům. U obou vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že ve všech případech byly prodeje konkrétního druhu výrobku realizovány v dostatečném množství kdy přes 80 % prodeje na tuzemském trhu bylo ziskových a vážená průměrná prodejní cena daného druhu převyšovala vážené průměrné náklady na jednotku. U těchto druhů výrobků proto běžná hodnota vycházela ze skutečné ceny na tuzemském trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech tuzemských prodejů daného druhu realizovaných během PO.

| (20) | U zbývajících druhů výrobků, kde prodeje na tuzemském trhu nebyly reprezentativní, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku šetřeným vyvážejícím výrobcem podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

U zbývajících druhů výrobků, kde prodeje na tuzemském trhu nebyly reprezentativní, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku šetřeným vyvážejícím výrobcem podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.

2.   VÝVOZNÍ CENA

| (21) | Šetřením se ukázalo, že vývozní prodeje obou spolupracujících indických vyvážejících výrobců byly realizovány výhradně nespřízněným zákazníkům ve Společenství. |
| --- | --- |

(21)

Šetřením se ukázalo, že vývozní prodeje obou spolupracujících indických vyvážejících výrobců byly realizovány výhradně nespřízněným zákazníkům ve Společenství.

| (22) | Proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou bylo třeba zaplatit. |
| --- | --- |

(22)

Proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou bylo třeba zaplatit.

3.   SROVNÁNÍ

| (23) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě parity ze závodu (ex-works). Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(23)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě parity ze závodu (ex-works). Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen.

| (24) | Proto tam, kde to přicházelo v úvahu a kde byly poskytnuty ověřené důkazy, byly přiznány příplatky za rozdíly v nákladech náklady na dopravu, námořním dopravném a pojištění, manipulaci a nakládce a vedlejších nákladech, nákladech na poskytnutí úvěru, provizích a slevách. |
| --- | --- |

(24)

Proto tam, kde to přicházelo v úvahu a kde byly poskytnuty ověřené důkazy, byly přiznány příplatky za rozdíly v nákladech náklady na dopravu, námořním dopravném a pojištění, manipulaci a nakládce a vedlejších nákladech, nákladech na poskytnutí úvěru, provizích a slevách.

| (25) | Obě společnosti žádaly o úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, protože obdobný výrobek byl údajně zatížen dovozními cly, když byl určen pro spotřebu v zemi vývozu, ta však byla vrácena nebo nebyla placena, když byl výrobek prodán na vývoz do Společenství. Společnosti proto využívaly režim Duty Entitlement Passbook Scheme (dále jen „DEPB“) na poexportním základu. Šetřením se ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi kredity přiznanými vyvážejícím výrobcům indickou vládou v rámci režimu DEPB a nakupovanými surovinami, protože kredity lze využít pro clo splatné u libovolného dováženého zboží s výjimkou investičního majetku a zboží, které podléhá dovozním omezením nebo zákazu dovozu. Kredity bylo navíc možno prodávat i na tuzemském trhu nebo používat jakýmkoli jiným způsobem a neexistovalo žádné omezení ohledně jejich použití pro dovozy surovin vstupujících do vyvážených výrobků. Proto byly tyto žádosti zamítnuty. |
| --- | --- |

(25)

Obě společnosti žádaly o úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, protože obdobný výrobek byl údajně zatížen dovozními cly, když byl určen pro spotřebu v zemi vývozu, ta však byla vrácena nebo nebyla placena, když byl výrobek prodán na vývoz do Společenství. Společnosti proto využívaly režim Duty Entitlement Passbook Scheme (dále jen „DEPB“) na poexportním základu. Šetřením se ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi kredity přiznanými vyvážejícím výrobcům indickou vládou v rámci režimu DEPB a nakupovanými surovinami, protože kredity lze využít pro clo splatné u libovolného dováženého zboží s výjimkou investičního majetku a zboží, které podléhá dovozním omezením nebo zákazu dovozu. Kredity bylo navíc možno prodávat i na tuzemském trhu nebo používat jakýmkoli jiným způsobem a neexistovalo žádné omezení ohledně jejich použití pro dovozy surovin vstupujících do vyvážených výrobků. Proto byly tyto žádosti zamítnuty.

| (26) | Obě společnosti rovněž požadovaly úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. k). Protože však společnosti neprokázaly, že režim DEPB na poexportním základu ovlivňuje srovnatelnost cen, a zejména, že zákazníci trvale platí rozdílné ceny na tuzemském trhu kvůli výhodám výše uvedeného schématu, nebylo možno úpravu přiznat. |
| --- | --- |

(26)

Obě společnosti rovněž požadovaly úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. k). Protože však společnosti neprokázaly, že režim DEPB na poexportním základu ovlivňuje srovnatelnost cen, a zejména, že zákazníci trvale platí rozdílné ceny na tuzemském trhu kvůli výhodám výše uvedeného schématu, nebylo možno úpravu přiznat.

| (27) | Obě společnosti požadovaly opravu o rozdíly v obchodní úrovni. Protože obě dvě společnosti prodávaly na tuzemském trhu výhradně koncovým uživatelům a ve Společenství jak koncovým uživatelům tak obchodníkům, žádaly o zvláštní úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu ii) základního nařízení. Jedna ze společností svůj požadavek odůvodňovala tím, že její prodejní ceny do Společenství pro distributory byly nižší než ceny účtované koncovým uživatelům, což by mělo zdůvodnit zvláštní opravu. V této souvislosti bylo zjištěno, že zmíněná společnost nebyla schopna prokázat, že vykonávala různé funkce pro různé kategorie zákazníků. Navíc bylo zjištěno, že ceny účtované distributorům nebyly soustavně nižší ve srovnání s cenami pro koncové uživatele. Proto nebylo možné úpravu povolit. |
| --- | --- |

(27)

Obě společnosti požadovaly opravu o rozdíly v obchodní úrovni. Protože obě dvě společnosti prodávaly na tuzemském trhu výhradně koncovým uživatelům a ve Společenství jak koncovým uživatelům tak obchodníkům, žádaly o zvláštní úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu ii) základního nařízení. Jedna ze společností svůj požadavek odůvodňovala tím, že její prodejní ceny do Společenství pro distributory byly nižší než ceny účtované koncovým uživatelům, což by mělo zdůvodnit zvláštní opravu. V této souvislosti bylo zjištěno, že zmíněná společnost nebyla schopna prokázat, že vykonávala různé funkce pro různé kategorie zákazníků. Navíc bylo zjištěno, že ceny účtované distributorům nebyly soustavně nižší ve srovnání s cenami pro koncové uživatele. Proto nebylo možné úpravu povolit.

| (28) | Druhá společnost tvrdila, že obchodní přirážka jejích distributorů při dalším prodeji dotčeného výrobku je důvodem pro úpravu úrovně obchodu. Zde je třeba uvést, že vývozní cena, popsaná výše v 21. a 22. bodu odůvodnění, byla stanovena na základě skutečně zaplacených vývozních cen nebo vývozních cen, které bylo třeba zaplatit. Údajné ceny dalšího prodeje distributorů ve Společenství se proto považovaly za bezpředmětné. Proto byla tato žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(28)

Druhá společnost tvrdila, že obchodní přirážka jejích distributorů při dalším prodeji dotčeného výrobku je důvodem pro úpravu úrovně obchodu. Zde je třeba uvést, že vývozní cena, popsaná výše v 21. a 22. bodu odůvodnění, byla stanovena na základě skutečně zaplacených vývozních cen nebo vývozních cen, které bylo třeba zaplatit. Údajné ceny dalšího prodeje distributorů ve Společenství se proto považovaly za bezpředmětné. Proto byla tato žádost zamítnuta.

4.   DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ

| (29) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byla porovnána vážená průměrná běžná hodnota jednotlivých druhů výrobků s upravenou váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajících druhů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(29)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byla porovnána vážená průměrná běžná hodnota jednotlivých druhů výrobků s upravenou váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajících druhů dotčeného výrobku.

| (30) | Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu. Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla jsou následující:






  Graphite India Limited (GIL) | 34,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 24,0 % |

(30)

Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu. Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla jsou následující:

Graphite India Limited (GIL)

34,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

24,0 %

| (31) | Protože úroveň spolupráce byla vysoká (100 % vývozů dotčeného výrobku z Indie do Společenství), bylo zbytkové prozatímní dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u spolupracující společnosti, tj. na úrovni zjištěné u Graphite India Limited, totiž 34,3 %. |
| --- | --- |

(31)

Protože úroveň spolupráce byla vysoká (100 % vývozů dotčeného výrobku z Indie do Společenství), bylo zbytkové prozatímní dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u spolupracující společnosti, tj. na úrovni zjištěné u Graphite India Limited, totiž 34,3 %.

D.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   CELKOVÁ VÝROBA VE SPOLEČENSTVÍ

| (32) | Obdobný výrobek ve Společenství vyrábí SGL AG (dále jen „SGL“) a několik poboček UCAR SA (dále jen „UCAR“), konkrétně UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL a Graftech SpA, za něž byla stížnost podána. Výrobní závody SGL a UCAR jsou umístěny v Rakousku, Belgii, Německu, Francii, Itálii a Španělsku. |
| --- | --- |

(32)

Obdobný výrobek ve Společenství vyrábí SGL AG (dále jen „SGL“) a několik poboček UCAR SA (dále jen „UCAR“), konkrétně UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL a Graftech SpA, za něž byla stížnost podána. Výrobní závody SGL a UCAR jsou umístěny v Rakousku, Belgii, Německu, Francii, Itálii a Španělsku.

| (33) | Kromě dvou stěžujících si výrobců (SGL a UCAR) vyráběli obdobný výrobek ve Společenství v období 1999-PO ještě další dva výrobci. Jeden z nich se stal platebně neschopným a musel požádat o soudní ochranu podle německého úpadkového práva. Posledně jmenovaná společnost přestala obdobný výrobek vyrábět v listopadu 2002. Tyto dvě společnosti vyjádřily stížnosti svou podporu, ale odmítly výzvu Komise k aktivní spolupráci v rámci šetření. Bylo zjištěno, že všechny čtyři výše uvedené společnosti lze považovat za výrobce ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Kromě dvou stěžujících si výrobců (SGL a UCAR) vyráběli obdobný výrobek ve Společenství v období 1999-PO ještě další dva výrobci. Jeden z nich se stal platebně neschopným a musel požádat o soudní ochranu podle německého úpadkového práva. Posledně jmenovaná společnost přestala obdobný výrobek vyrábět v listopadu 2002. Tyto dvě společnosti vyjádřily stížnosti svou podporu, ale odmítly výzvu Komise k aktivní spolupráci v rámci šetření. Bylo zjištěno, že všechny čtyři výše uvedené společnosti lze považovat za výrobce ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

2.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (34) | Dva stěžující si výrobci ze Společenství řádně odpověděli na dotazník a během šetření plně spolupracovali. Během PO představovali přes 80 % výroby ve Společenství. |
| --- | --- |

(34)

Dva stěžující si výrobci ze Společenství řádně odpověděli na dotazník a během šetření plně spolupracovali. Během PO představovali přes 80 % výroby ve Společenství.

| (35) | Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Společenství podle čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále budou uváděni jen jako „výrobní odvětví Společenství“. |
| --- | --- |

(35)

Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Společenství podle čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále budou uváděni jen jako „výrobní odvětví Společenství“.

E.   ÚJMA

1.   PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA

| (36) | Vzhledem k tomu, že existují pouze dva indičtí vyvážející výrobci dotčeného výrobku a vzhledem k tomu, že i výrobní odvětví Společenství se skládá pouze ze dvou výrobců, bylo nutno údaje o dovozech dotčeného výrobku do Společenství pocházejících z Indie i o výrobním odvětví Společenství indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základní nařízení. |
| --- | --- |

(36)

Vzhledem k tomu, že existují pouze dva indičtí vyvážející výrobci dotčeného výrobku a vzhledem k tomu, že i výrobní odvětví Společenství se skládá pouze ze dvou výrobců, bylo nutno údaje o dovozech dotčeného výrobku do Společenství pocházejících z Indie i o výrobním odvětví Společenství indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základní nařízení.

2.   SPOTŘEBA VE SPOLEČENSTVÍ

| (37) | Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, objemu prodeje ostatních výrobců Společenství na trhu Společenství na základě odhadu provedeného podle dostupných informací, objemu prodeje dvou indických spolupracujících vyvážejících výrobců na trhu Společenství, objemu dovozů z Polska, získaných v kooperaci s SGL, údajů Eurostatu pro zbývající dovozy do Společenství, řádně upravené v případě potřeby. |
| --- | --- |

(37)

Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, objemu prodeje ostatních výrobců Společenství na trhu Společenství na základě odhadu provedeného podle dostupných informací, objemu prodeje dvou indických spolupracujících vyvážejících výrobců na trhu Společenství, objemu dovozů z Polska, získaných v kooperaci s SGL, údajů Eurostatu pro zbývající dovozy do Společenství, řádně upravené v případě potřeby.

| (38) | Na tomto základě se spotřeba dotčeného výrobku ve Společenství zvýšila od roku 1999 do PO o 9 %. Konkrétně se zvýšila o 14 % mezi roky 1999 a 2000, poklesla o 7 % v roce 2001, o další 1 % v roce 2002 před nárůstem o 3 % během PO. Protože dotčený výrobek se používá především v ocelářském průmyslu využívajícím elektřinu, je třeba vývoj spotřeby posuzovat na základě trendů tohoto konkrétního odvětví, jež vykazuje velké zrychlení v roce 2000, po němž následoval od roku 2001 pokles. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba ES (v tunách) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Index (1999 = 100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(38)

Na tomto základě se spotřeba dotčeného výrobku ve Společenství zvýšila od roku 1999 do PO o 9 %. Konkrétně se zvýšila o 14 % mezi roky 1999 a 2000, poklesla o 7 % v roce 2001, o další 1 % v roce 2002 před nárůstem o 3 % během PO. Protože dotčený výrobek se používá především v ocelářském průmyslu využívajícím elektřinu, je třeba vývoj spotřeby posuzovat na základě trendů tohoto konkrétního odvětví, jež vykazuje velké zrychlení v roce 2000, po němž následoval od roku 2001 pokles.

1999

2000

2001

2002

PO

Celková spotřeba ES (v tunách)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Index (1999 = 100)

100

114

107

106

109

3.   DOVOZY Z DOTČENÉ ZEMĚ

a)   Objem

| (39) | Objem dovozu dotčeného výrobku z Indie do Společenství se od roku 1999 do PO zvýšil o 76 %. Konkrétně se dovoz z Indie zvýšil o 45 % mezi rokem 1999 a 2000, o dalších 31 % v roce 2001 a na této úrovni zůstal v letech 2002 a v PO v podstatě stabilní. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dumpingového dovozu (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Tržní podíl dumpingových dovozů | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(39)

Objem dovozu dotčeného výrobku z Indie do Společenství se od roku 1999 do PO zvýšil o 76 %. Konkrétně se dovoz z Indie zvýšil o 45 % mezi rokem 1999 a 2000, o dalších 31 % v roce 2001 a na této úrovni zůstal v letech 2002 a v PO v podstatě stabilní.

1999

2000

2001

2002

PO

Objem dumpingového dovozu (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

145

176

176

176

Tržní podíl dumpingových dovozů

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

127

164

166

161

b)   Podíl na trhu

| (40) | Tržní podíl vývozců z dotčeného státu se během posuzovaného období zvýšil o 3,4 % (resp. 61 %) a během PO dosáhl 8 až 10 %. Nejprve se zvýšil o 1,5 % mezi roky 1999 a 2000, pak o další 2 % v roce 2001 a na této úrovni zůstal relativně stabilní během roku 2002 a PO. Je třeba uvést, že v období 1999 až PO zvyšování dovozu a tržního podílu z dotčeného státu probíhalo společně se zvýšením spotřeby o 9 %. |
| --- | --- |

(40)

Tržní podíl vývozců z dotčeného státu se během posuzovaného období zvýšil o 3,4 % (resp. 61 %) a během PO dosáhl 8 až 10 %. Nejprve se zvýšil o 1,5 % mezi roky 1999 a 2000, pak o další 2 % v roce 2001 a na této úrovni zůstal relativně stabilní během roku 2002 a PO. Je třeba uvést, že v období 1999 až PO zvyšování dovozu a tržního podílu z dotčeného státu probíhalo společně se zvýšením spotřeby o 9 %.

c)   Ceny

i)   Cenový vývoj

| (41) | Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie se mezi 1999 a PO zvýšila o 2 % v roce 2000, o dalších 8 % v roce 2001 a poté klesla o 9 % v roce 2002; na této úrovni zůstala během PO. Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Indie byla v PO o 1 % vyšší než v roce 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny dumpingových dovozů | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(41)

Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie se mezi 1999 a PO zvýšila o 2 % v roce 2000, o dalších 8 % v roce 2001 a poté klesla o 9 % v roce 2002; na této úrovni zůstala během PO. Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Indie byla v PO o 1 % vyšší než v roce 1999.

1999

2000

2001

2002

PI

Ceny dumpingových dovozů

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

102

110

101

101

ii)   Cenové podbízení

| (42) | U srovnatelných druhů dotčeného výrobku bylo provedeno porovnání průměrné prodejní ceny ve Společenství mezi vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Společenství. Byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, v paritě „ze závodu“ (ex-works) bez jakýchkoli slev a daní a ceny vyvážejících výrobců z Indie v paritě CIF hranice Společenství, řádně očištěné s ohledem na náklady vynaložené po dovozu. Porovnáním bylo zjištěno, že během PO docházelo u dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, k cenovému podbízení cen výrobního odvětví Společenství o 6,5 % až 12,2 %. |
| --- | --- |

(42)

U srovnatelných druhů dotčeného výrobku bylo provedeno porovnání průměrné prodejní ceny ve Společenství mezi vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Společenství. Byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, v paritě „ze závodu“ (ex-works) bez jakýchkoli slev a daní a ceny vyvážejících výrobců z Indie v paritě CIF hranice Společenství, řádně očištěné s ohledem na náklady vynaložené po dovozu. Porovnáním bylo zjištěno, že během PO docházelo u dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, k cenovému podbízení cen výrobního odvětví Společenství o 6,5 % až 12,2 %.

| (43) | Je třeba uvést, že toto rozpětí cenového podbízení plně neodráží dopady dumpingových dovozů na ceny výrobního odvětví Společenství, protože byl zjištěn jak cenový pokles tak snižování cen, což prokazuje relativně nízká ziskovost dosahovaná výrobním odvětvím Společenství během PO, zatímco při neexistenci dumpingu by se dala očekávat přiměřeně vyšší ziskovost. |
| --- | --- |

(43)

Je třeba uvést, že toto rozpětí cenového podbízení plně neodráží dopady dumpingových dovozů na ceny výrobního odvětví Společenství, protože byl zjištěn jak cenový pokles tak snižování cen, což prokazuje relativně nízká ziskovost dosahovaná výrobním odvětvím Společenství během PO, zatímco při neexistenci dumpingu by se dala očekávat přiměřeně vyšší ziskovost.

4.   STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (44) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny příslušné ekonomické prvky a indexy, jež mají dopad na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(44)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny příslušné ekonomické prvky a indexy, jež mají dopad na stav výrobního odvětví Společenství.

a)   Předběžné poznámky

| (45) | Aby bylo možno přiměřeně posoudit některé ukazatele újmy, bylo nutné vhodným způsobem konsolidovat některé údaje týkající se společnosti UCAR s údaji jejích výrobních poboček ve Společenství (viz výše uvedený 32. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(45)

Aby bylo možno přiměřeně posoudit některé ukazatele újmy, bylo nutné vhodným způsobem konsolidovat některé údaje týkající se společnosti UCAR s údaji jejích výrobních poboček ve Společenství (viz výše uvedený 32. bod odůvodnění).

| (46) | Komise věnovala zvláštní pozornost všem možným dopadům ukazatelů újmy, vyplývajícím z jednání potlačujícího hospodářskou soutěž dvou stěžujících si výrobců ze Společenství v minulosti. Komise se konkrétně ujistila, že výchozí bod pro posouzení újmy (1999) byl prostý jakýchkoli postupů potlačujících hospodářskou soutěž (viz níže uvedený 77., 78., 80. a 81. bod odůvodnění). Dále Komise při stanovení nákladů a ziskovosti výrobního odvětví Společenství výslovně požadovala a ověřovala, zda přímé náklady na platby a jakékoli nepřímé náklady (včetně finančních nákladů) na ně, spojené se sankcemi uloženými orgány pro ochranu hospodářské soutěže, byly řádně vyloučeny, tak aby získaný pohled na ziskovost, návratnost investic a peněžní tok byl prostý jakýchkoli takových mimořádných výdajů. |
| --- | --- |

(46)

Komise věnovala zvláštní pozornost všem možným dopadům ukazatelů újmy, vyplývajícím z jednání potlačujícího hospodářskou soutěž dvou stěžujících si výrobců ze Společenství v minulosti. Komise se konkrétně ujistila, že výchozí bod pro posouzení újmy (1999) byl prostý jakýchkoli postupů potlačujících hospodářskou soutěž (viz níže uvedený 77., 78., 80. a 81. bod odůvodnění). Dále Komise při stanovení nákladů a ziskovosti výrobního odvětví Společenství výslovně požadovala a ověřovala, zda přímé náklady na platby a jakékoli nepřímé náklady (včetně finančních nákladů) na ně, spojené se sankcemi uloženými orgány pro ochranu hospodářské soutěže, byly řádně vyloučeny, tak aby získaný pohled na ziskovost, návratnost investic a peněžní tok byl prostý jakýchkoli takových mimořádných výdajů.

b)   Výroba

| (47) | Produkce výrobního odvětví Společenství se zvýšila o 14 % v roce 2000, poklesla o 16 % v roce 2001, o další 4 % v roce 2002 a během PO se zvýšila o 5 %. Vysoký nárůst zjištěný v roce 2000 byl důsledkem příznivého hospodářského ovzduší, které se v daném roce rovněž odrazilo v rostoucím využití kapacit. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(47)

Produkce výrobního odvětví Společenství se zvýšila o 14 % v roce 2000, poklesla o 16 % v roce 2001, o další 4 % v roce 2002 a během PO se zvýšila o 5 %. Vysoký nárůst zjištěný v roce 2000 byl důsledkem příznivého hospodářského ovzduší, které se v daném roce rovněž odrazilo v rostoucím využití kapacit.

1999

2000

2001

2002

PI

Výroba (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

114

98

94

99

c)   Kapacita a procento využití kapacity

| (48) | Výrobní kapacita se v roce 2000 snížila o cca 2 % a v roce 2001 zůstala na této úrovni. V roce 2002 a během PO výrobní kapacita dále klesla o 5, resp. 2 %. Během PO byla výrobní kapacita o 9 % nižší než v roce 1999, především v důsledku zakonzervování závodu výrobce ve Společenství, ke kterému došlo během PO. |
| --- | --- |

(48)

Výrobní kapacita se v roce 2000 snížila o cca 2 % a v roce 2001 zůstala na této úrovni. V roce 2002 a během PO výrobní kapacita dále klesla o 5, resp. 2 %. Během PO byla výrobní kapacita o 9 % nižší než v roce 1999, především v důsledku zakonzervování závodu výrobce ve Společenství, ke kterému došlo během PO.

| (49) | Využití kapacity začalo na 70 % v roce 1999 a v důsledku silné poptávky, především ocelářského průmyslu využívajícího elektřinu, se zvýšilo na 81 % v roce 2000. V letech 2001 a 2002 pokleslo zpět na 70 % a během PO se zvýšilo na 76 %. |
| --- | --- |

(49)

Využití kapacity začalo na 70 % v roce 1999 a v důsledku silné poptávky, především ocelářského průmyslu využívajícího elektřinu, se zvýšilo na 81 % v roce 2000. V letech 2001 a 2002 pokleslo zpět na 70 % a během PO se zvýšilo na 76 %.

| (50) | Šetřením bylo zjištěno, že příčin potíží uvedeného zakonzervovaného závodu je několik, z nichž nejvýznamnější jsou: i) vysoké výrobní náklady spojené s cenou elektřiny v daném konkrétním státu a ii) konkurence dumpingových dovozů pocházejících z Indie. Vzhledem k potížím při vzájemném oddělení obou dvou příčin Komise zjišťovala, jaký by byl býval vývoj kapacity a jejího využití v roce 2002 a během PO, kdyby tento výrobní závod nebyl býval zakonzervován. V této simulaci byl objem výroby ponechán na stejné úrovni, protože ostatní výrobní závody tohoto výrobce ze Společenství zvýšily svůj výkon, aby mezeru zaplnily. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, kdyby tento výrobní závod nebyl býval zakonzervován, byla by bývala kapacita i její využití za výrobní odvětví Společenství jako celek dosáhla během PO úroveň velmi podobnou stavu z roku 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Využití kapacity | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Index (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(50)

Šetřením bylo zjištěno, že příčin potíží uvedeného zakonzervovaného závodu je několik, z nichž nejvýznamnější jsou: i) vysoké výrobní náklady spojené s cenou elektřiny v daném konkrétním státu a ii) konkurence dumpingových dovozů pocházejících z Indie. Vzhledem k potížím při vzájemném oddělení obou dvou příčin Komise zjišťovala, jaký by byl býval vývoj kapacity a jejího využití v roce 2002 a během PO, kdyby tento výrobní závod nebyl býval zakonzervován. V této simulaci byl objem výroby ponechán na stejné úrovni, protože ostatní výrobní závody tohoto výrobce ze Společenství zvýšily svůj výkon, aby mezeru zaplnily. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, kdyby tento výrobní závod nebyl býval zakonzervován, byla by bývala kapacita i její využití za výrobní odvětví Společenství jako celek dosáhla během PO úroveň velmi podobnou stavu z roku 1999.

1999

2000

2001

2002

PI

Výrobní kapacita (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

98

98

93

91

Využití kapacity

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Index (1999 = 100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) bez zakonzervování | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Využití kapacity bez zakonzervování | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Index (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

PO

Výrobní kapacita (v tunách) bez zakonzervování

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

98

98

100

101

Využití kapacity bez zakonzervování

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Index (1999 = 100)

100

115

99

93

98

d)   Skladové zásoby

| (51) | Skladové zásoby hotových výrobků představovaly během PO cca 3 % celkového objemu produkce výrobního odvětví Společenství. Konečná úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období obecně zvýšila a během PO byla pětkrát vyšší než v roce 1999. Šetřením se však zjistilo, že vývoj skladových zásob není považován za příliš významný ukazatel hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, protože výrobci ve Společenství obvykle vyrábějí na objednávku a proto většinou skladují pouze zboží, které čeká na odeslání zákazníkům. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(51)

Skladové zásoby hotových výrobků představovaly během PO cca 3 % celkového objemu produkce výrobního odvětví Společenství. Konečná úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období obecně zvýšila a během PO byla pětkrát vyšší než v roce 1999. Šetřením se však zjistilo, že vývoj skladových zásob není považován za příliš významný ukazatel hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, protože výrobci ve Společenství obvykle vyrábějí na objednávku a proto většinou skladují pouze zboží, které čeká na odeslání zákazníkům.

1999

2000

2001

2002

PO

Konečný stav zásob (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

235

700

663

515

e)   Objem prodeje

| (52) | Prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, mezi rokem 1999 a PO klesly o 1 %. Konkrétně se výrazně zvýšily o 16 % v roce 2000, poklesly o 17 % v roce 2001 a o dalších 5 % v roce 2002 před nárůstem o 5 % během PO. Vývoj prodeje je úzce spojen s hospodářským vývojem ocelářského průmyslu využívajícího elektřinu, kde po konjunkturním vzestupu, pozorovaném v roce 2000, došlo v letech 2001 a 2002 k poklesu. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej zákazníkům v ES, kteří nejsou spříznění (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(52)

Prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, mezi rokem 1999 a PO klesly o 1 %. Konkrétně se výrazně zvýšily o 16 % v roce 2000, poklesly o 17 % v roce 2001 a o dalších 5 % v roce 2002 před nárůstem o 5 % během PO. Vývoj prodeje je úzce spojen s hospodářským vývojem ocelářského průmyslu využívajícího elektřinu, kde po konjunkturním vzestupu, pozorovaném v roce 2000, došlo v letech 2001 a 2002 k poklesu.

1999

2000

2001

2002

PO

Prodej zákazníkům v ES, kteří nejsou spříznění (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

116

99

94

99

f)   Podíl na trhu

| (53) | Po nízkém počátečním jednoprocentním růstu v roce 2000 se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu až do roku 2002 výrazně snižoval. Výrobní odvětví Společenství ztratilo v roce 2001 6,5 % podílu na trhu a další 2,8 % v roce 2002, během PO došlo k zotavení o 1,9 %. Ve srovnání s rokem 1999 byl podíl výrobního odvětví Společenství na trhu během PO nižší o 6,3 %, resp. o 9 %, posuzováno indexy. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(53)

Po nízkém počátečním jednoprocentním růstu v roce 2000 se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu až do roku 2002 výrazně snižoval. Výrobní odvětví Společenství ztratilo v roce 2001 6,5 % podílu na trhu a další 2,8 % v roce 2002, během PO došlo k zotavení o 1,9 %. Ve srovnání s rokem 1999 byl podíl výrobního odvětví Společenství na trhu během PO nižší o 6,3 %, resp. o 9 %, posuzováno indexy.

1999

2000

2001

2002

PO

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

102

93

89

91

g)   Růst

| (54) | Mezi rokem 1999 a PO se objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trzích Společenství snížil o 1 %, zatímco spotřeba ve Společenství vzrostla o 9 %. Jak je vidět výše, výrobní odvětví Společenství ztratilo v PO 6,3 % podílu na trhu a dumpingové dovozy ve stejném období získaly 3,4 % tohoto podílu. |
| --- | --- |

(54)

Mezi rokem 1999 a PO se objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trzích Společenství snížil o 1 %, zatímco spotřeba ve Společenství vzrostla o 9 %. Jak je vidět výše, výrobní odvětví Společenství ztratilo v PO 6,3 % podílu na trhu a dumpingové dovozy ve stejném období získaly 3,4 % tohoto podílu.

h)   Zaměstnanost

| (55) | Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví společenství se mezi rokem 1999 PO snížila o cca 17 %. V roce 2000 klesl počet pracovníků o 1 % a v roce 2001 o 5 %. V roce 2002 a v PO došlo k poklesu o 9 %, resp. 3 %, především v důsledku zakonzervování výrobního závodu jednoho z výrobců ve Společenství a přemístění části pracovníků do ziskovějších oblastí podnikání. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(55)

Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví společenství se mezi rokem 1999 PO snížila o cca 17 %. V roce 2000 klesl počet pracovníků o 1 % a v roce 2001 o 5 %. V roce 2002 a v PO došlo k poklesu o 9 %, resp. 3 %, především v důsledku zakonzervování výrobního závodu jednoho z výrobců ve Společenství a přemístění části pracovníků do ziskovějších oblastí podnikání.

1999

2000

2001

2002

PO

Zaměstnanost

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

99

95

86

83

i)   Produktivita

| (56) | Produktivita pracovních sil ve výrobním odvětví Společenství, měřená jako roční výkon na zaměstnanou osobu, nejprve výrazně vzrostla o 15 % v letech 1999 do 2000, klesla o 12 % v roce 2001, znovu vzrostla o 5 % v roce 2002 a o dalších 11 % během PO. Na konci uvažovaného období byla produktivita o 19 % vyšší než na začátku tohoto období, což odráží racionalizační úsilí, které bylo ve výrobním odvětví Společenství vynaloženo s cílem zachovat konkurenceschopnost. Pro srovnání byl během téhož období růst průměrné produktivity práce v hospodářství Společenství jako celku (ve všech hospodářských odvětvích) pouhých 1,5 % za rok. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (t na zaměstnance) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(56)

Produktivita pracovních sil ve výrobním odvětví Společenství, měřená jako roční výkon na zaměstnanou osobu, nejprve výrazně vzrostla o 15 % v letech 1999 do 2000, klesla o 12 % v roce 2001, znovu vzrostla o 5 % v roce 2002 a o dalších 11 % během PO. Na konci uvažovaného období byla produktivita o 19 % vyšší než na začátku tohoto období, což odráží racionalizační úsilí, které bylo ve výrobním odvětví Společenství vynaloženo s cílem zachovat konkurenceschopnost. Pro srovnání byl během téhož období růst průměrné produktivity práce v hospodářství Společenství jako celku (ve všech hospodářských odvětvích) pouhých 1,5 % za rok.

1999

2000

2001

2002

PO

Produktivita (t na zaměstnance)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

115

103

108

119

j)   Mzdy

| (57) | Mezi rokem 1999 a PO průměrná mzda na zaměstnance vzrostla o 13 %. Toto číslo se nachází mírně pod tempem růstu náhrad zaměstnancům (14 %) zaznamenaným během téhož období v hospodářství Společenství jako celku (ve všech odvětvích) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční pracovní náklady na zaměstnance (v tis. EUR) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(57)

Mezi rokem 1999 a PO průměrná mzda na zaměstnance vzrostla o 13 %. Toto číslo se nachází mírně pod tempem růstu náhrad zaměstnancům (14 %) zaznamenaným během téhož období v hospodářství Společenství jako celku (ve všech odvětvích)

1999

2000

2001

2002

PO

Roční pracovní náklady na zaměstnance (v tis. EUR)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

104

105

111

113

k)   Prodejní ceny

| (58) | Jednotkové prodejní ceny vlastní výroby výrobního odvětví Společenství pro individuální zákazníky ve Společenství klesly o 6 % mezi lety 1999 a 2000, vzrostly o 9 % v roce 2001, poklesly o 12 % v roce 2002 a přiblížily se hranici 1 % v PO. Celkově mezi rokem 1999 a PO dosáhl pokles jednotkových prodejních cen 8 %. Tento poměrně nerovnoměrný vývoj je vysvětlen následujícími skutečnostmi. |
| --- | --- |

(58)

Jednotkové prodejní ceny vlastní výroby výrobního odvětví Společenství pro individuální zákazníky ve Společenství klesly o 6 % mezi lety 1999 a 2000, vzrostly o 9 % v roce 2001, poklesly o 12 % v roce 2002 a přiblížily se hranici 1 % v PO. Celkově mezi rokem 1999 a PO dosáhl pokles jednotkových prodejních cen 8 %. Tento poměrně nerovnoměrný vývoj je vysvětlen následujícími skutečnostmi.

| (59) | Ceny jsou dány dvěma hlavními faktory: výrobními náklady a stavem nabídky a poptávky na trhu. Zatímco jednotkové prodejní ceny klesly o 8 % mezi rokem 1999 a PO, jednotkové výrobní náklady vzrostly o 2 %. Tento poměrně pomalý vývoj nákladů skrývá skokový nárůst o 10 %, zaznamenaný v roce 2001, způsobený opožděnou reakcí na zvýšení cen surovin v roce 2000. Dvě hlavní suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod, konkrétně ropný koks a smola, představují asi 34 % celkových výrobních nákladů. Energie, jejíž cena také úzce souvisí s kolísáním cen ropy, představuje dalších 13 % celkových výrobních nákladů. Celkově tyto tři základní nákladové položky, jejichž cena je přímo ovlivněna změnami ceny ropy, činí téměř 50 % celkových výrobních nákladů obdobného výrobku. Vzhledem k tomu, že se ceny průmyslové produkce Společenství z důvodu tlaku na ceny, jenž souvisí s dovozy dumpingových výrobků, nemohou přizpůsobit zvýšení výrobních nákladů, zaznamenalo průmyslové odvětví Společenství pokles ziskovosti. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu ES (EUR/t) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/t) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(59)

Ceny jsou dány dvěma hlavními faktory: výrobními náklady a stavem nabídky a poptávky na trhu. Zatímco jednotkové prodejní ceny klesly o 8 % mezi rokem 1999 a PO, jednotkové výrobní náklady vzrostly o 2 %. Tento poměrně pomalý vývoj nákladů skrývá skokový nárůst o 10 %, zaznamenaný v roce 2001, způsobený opožděnou reakcí na zvýšení cen surovin v roce 2000. Dvě hlavní suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod, konkrétně ropný koks a smola, představují asi 34 % celkových výrobních nákladů. Energie, jejíž cena také úzce souvisí s kolísáním cen ropy, představuje dalších 13 % celkových výrobních nákladů. Celkově tyto tři základní nákladové položky, jejichž cena je přímo ovlivněna změnami ceny ropy, činí téměř 50 % celkových výrobních nákladů obdobného výrobku. Vzhledem k tomu, že se ceny průmyslové produkce Společenství z důvodu tlaku na ceny, jenž souvisí s dovozy dumpingových výrobků, nemohou přizpůsobit zvýšení výrobních nákladů, zaznamenalo průmyslové odvětví Společenství pokles ziskovosti.

1999

2000

2001

2002

PO

Jednotková cena na trhu ES (EUR/t)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

101

111

101

102

l)   Faktory ovlivňující ceny Společenství

| (60) | Šetřením se ukázalo, že dovozy dumpingových výrobků byly během PO o 6 až 12 % nižší než snížené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství (viz výše uvedený 42. bod odůvodnění). Při posuzování jednotlivých druhů se však zjistilo, že v některých případech byly ceny nabízené dotčenými vyvážejícími výrobci výrazně nižší než výše uvedené průměrné podbízení cen výrobního odvětví Společenství. Spojení tohoto podbízení, zjištěného podle podrobnějšího členění jednotlivých druhů výrobků, s rostoucím podílem dumpingových dovozů na trhu ovlivnilo samozřejmě tuzemské ceny ve výrobním odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(60)

Šetřením se ukázalo, že dovozy dumpingových výrobků byly během PO o 6 až 12 % nižší než snížené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství (viz výše uvedený 42. bod odůvodnění). Při posuzování jednotlivých druhů se však zjistilo, že v některých případech byly ceny nabízené dotčenými vyvážejícími výrobci výrazně nižší než výše uvedené průměrné podbízení cen výrobního odvětví Společenství. Spojení tohoto podbízení, zjištěného podle podrobnějšího členění jednotlivých druhů výrobků, s rostoucím podílem dumpingových dovozů na trhu ovlivnilo samozřejmě tuzemské ceny ve výrobním odvětví Společenství.

m)   Ziskovost a návratnost investic

| (61) | Během uvažovaného období ziskovost prodejů vlastní produkce zákazníkům ve Společenství, kteří nejsou spříznění, ve vztahu k návratnosti čistých prodejů před zdaněním klesla o 50 % v roce 2000, o další 3 % v roce 2001, o dalších 18 % v roce 2002, a nakonec vzrostla o 4 % během PO. Mezi rokem 1999 a PO pokles ziskovosti činil 66 %, tj. od rozpětí mezi 12 až 15 % v roce 1999 k rozpětí mezi 3 až 6 % v PO. |
| --- | --- |

(61)

Během uvažovaného období ziskovost prodejů vlastní produkce zákazníkům ve Společenství, kteří nejsou spříznění, ve vztahu k návratnosti čistých prodejů před zdaněním klesla o 50 % v roce 2000, o další 3 % v roce 2001, o dalších 18 % v roce 2002, a nakonec vzrostla o 4 % během PO. Mezi rokem 1999 a PO pokles ziskovosti činil 66 %, tj. od rozpětí mezi 12 až 15 % v roce 1999 k rozpětí mezi 3 až 6 % v PO.

| (62) | Návratnost investic vyjádřená jako procentuální zisk z čisté zůstatkové hodnoty investic, do značné míry následovala výše uvedený vývoj ziskovosti v celém uvažovaném období. Poklesla o 34 % v roce 2000, o 23 % v roce 2001, o 26 % v roce 2002 a o dalších 8 % v PO. V porovnání se stavem v roce 1999 návratnost investic poklesla v PO přibližně o 90 %, tj. od rozmezí 45 až 55 % v roce 1999 do rozmezí 3 až 10 % v PO. |
| --- | --- |

(62)

Návratnost investic vyjádřená jako procentuální zisk z čisté zůstatkové hodnoty investic, do značné míry následovala výše uvedený vývoj ziskovosti v celém uvažovaném období. Poklesla o 34 % v roce 2000, o 23 % v roce 2001, o 26 % v roce 2002 a o dalších 8 % v PO. V porovnání se stavem v roce 1999 návratnost investic poklesla v PO přibližně o 90 %, tj. od rozmezí 45 až 55 % v roce 1999 do rozmezí 3 až 10 % v PO.

| (63) | Komise vyčlenila dopad výše uvedeného zakonzervování (viz výše uvedený 50. bod odůvodnění) v celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství během PO. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Společenství by mohla být vyšší o 0,8 % v roce 2002 a o 0,5 % v PO, což by její vývoj od roku 1999 výrazně nezměnilo. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodejů ES zákazníkům, kteří nejsou spříznění (v % čistých prodejů) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| Návratnost investic (zisk v % z čisté zůstatkové hodnoty investic) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Ziskovost prodejů ES individuálním odběratelům (v % čistých prodejů) bez zakonzervování | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(63)

Komise vyčlenila dopad výše uvedeného zakonzervování (viz výše uvedený 50. bod odůvodnění) v celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství během PO. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Společenství by mohla být vyšší o 0,8 % v roce 2002 a o 0,5 % v PO, což by její vývoj od roku 1999 výrazně nezměnilo.

1999

2000

2001

2002

PO

Ziskovost prodejů ES zákazníkům, kteří nejsou spříznění (v % čistých prodejů)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

51

48

30

34

Návratnost investic (zisk v % z čisté zůstatkové hodnoty investic)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Ziskovost prodejů ES individuálním odběratelům (v % čistých prodejů) bez zakonzervování

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

51

48

35

39

n)   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (64) | Čistý peněžní tok z provozní činnosti poklesl v roce 2000 o 40 %, stoupl o 24 % v roce 2001, znovu klesl o 12 % v roce 2002 a klesl o dalších 7 % v PO. Peněžní tok byl v PO o 35 % nižší než na začátku uvažovaného období. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(64)

Čistý peněžní tok z provozní činnosti poklesl v roce 2000 o 40 %, stoupl o 24 % v roce 2001, znovu klesl o 12 % v roce 2002 a klesl o dalších 7 % v PO. Peněžní tok byl v PO o 35 % nižší než na začátku uvažovaného období.

1999

2000

2001

2002

PO

Peněžní tok (v tis. EUR)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (65) | Oba výrobci ze Společenství, kteří podali stížnost, dostali pokutu od různých vnitrostátních a regionálních orgánů pro hospodářskou soutěž ve světě za určování cen a rozdělování trhů v devadesátých letech. Kromě těchto pokut vznikly obou výrobcům ze Společenství, kteří podali pokutu, další náklady spojené jednak s vypořádáním soudních řízení ve věci skupinové žaloby s odběrateli a akcionáři ze Spojených států a Kanady a jednak s financováním těchto mimořádných výdajů. Následkem toho se zadluženost obou skupin výrazně zvýšila a hodnocení jejich úvěruschopnosti i schopnost získat kapitál se zhoršily. Praktickým výsledkem této situace je, že není možné provést jasné hodnocení schopnosti získat kapitál, která může být omezena na odvětví vyrábějící a prodávající obdobný produkt, odděleně od protikartelového pozadí. Shromážděné důkazy o ziskovosti, návratnosti investic a peněžním toku uvedené výše i níže uvedené o investicích, které se týkají výhradně oblasti obdobného výrobku a v jejichž případě jakékoli dopady tohoto jednání potlačujícího hospodářskou soutěž byly pečlivě odstraněny, však mohou být samozřejmě nahlíženy jako činitel, který vedle výše uvedeného zhoršuje napjatou finanční situaci. |
| --- | --- |

(65)

Oba výrobci ze Společenství, kteří podali stížnost, dostali pokutu od různých vnitrostátních a regionálních orgánů pro hospodářskou soutěž ve světě za určování cen a rozdělování trhů v devadesátých letech. Kromě těchto pokut vznikly obou výrobcům ze Společenství, kteří podali pokutu, další náklady spojené jednak s vypořádáním soudních řízení ve věci skupinové žaloby s odběrateli a akcionáři ze Spojených států a Kanady a jednak s financováním těchto mimořádných výdajů. Následkem toho se zadluženost obou skupin výrazně zvýšila a hodnocení jejich úvěruschopnosti i schopnost získat kapitál se zhoršily. Praktickým výsledkem této situace je, že není možné provést jasné hodnocení schopnosti získat kapitál, která může být omezena na odvětví vyrábějící a prodávající obdobný produkt, odděleně od protikartelového pozadí. Shromážděné důkazy o ziskovosti, návratnosti investic a peněžním toku uvedené výše i níže uvedené o investicích, které se týkají výhradně oblasti obdobného výrobku a v jejichž případě jakékoli dopady tohoto jednání potlačujícího hospodářskou soutěž byly pečlivě odstraněny, však mohou být samozřejmě nahlíženy jako činitel, který vedle výše uvedeného zhoršuje napjatou finanční situaci.

o)   Investice

| (66) | Roční objem investic výrobního odvětví Společenství v případě dotčeného výrobku poklesl mezi rokem 1999 a PO asi o 50 %. Přesněji poklesl o 27 % v roce 2000, zvýšil se o 4 % v roce 2001, znovu poklesl o 18 % v roce 2002 a v PO se snížil o dalších 8 %. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v tis. EUR) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(66)

Roční objem investic výrobního odvětví Společenství v případě dotčeného výrobku poklesl mezi rokem 1999 a PO asi o 50 %. Přesněji poklesl o 27 % v roce 2000, zvýšil se o 4 % v roce 2001, znovu poklesl o 18 % v roce 2002 a v PO se snížil o dalších 8 %.

1999

2000

2001

2002

PO

Čisté investice (v tis. EUR)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

73

77

59

51

p)   Velikost dumpingového rozpětí

| (67) | Pokud jde o vliv velikosti současného dumpingového rozpětí, který je dán objemem a cenami dovozů z dotčené země, na výrobní odvětví Společenství, nelze tento vliv považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o vliv velikosti současného dumpingového rozpětí, který je dán objemem a cenami dovozů z dotčené země, na výrobní odvětví Společenství, nelze tento vliv považovat za zanedbatelný.

q)   Překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování

| (68) | Vzhledem k tomu, že neexistují žádné údaje o tom, že by již před stavem, který je zkoumán v současném řízení, docházelo k dumpingu nebo subvencování, je tato otázka považována za bezpředmětnou. |
| --- | --- |

(68)

Vzhledem k tomu, že neexistují žádné údaje o tom, že by již před stavem, který je zkoumán v současném řízení, docházelo k dumpingu nebo subvencování, je tato otázka považována za bezpředmětnou.

5.   ZÁVĚRY K ÚJMĚ

| (69) | Mezi rokem 1999 a PO se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Indie výrazně zvýšil o 76 % a jeho podíl na trhu Společenství vzrostl o 3,4 %. Průměrné ceny dumpingových dovozů z Indie byly během uvažovaného období trvale nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Kromě toho se během PO ceny dovozů z dotčené země podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Na základě váženého průměru činilo cenové podbízení v PO v průměru asi 6 až 12 % a v případě výpočtu na základě druhu výrobku bylo v některých případech výrazně vyšší. |
| --- | --- |

(69)

Mezi rokem 1999 a PO se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Indie výrazně zvýšil o 76 % a jeho podíl na trhu Společenství vzrostl o 3,4 %. Průměrné ceny dumpingových dovozů z Indie byly během uvažovaného období trvale nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Kromě toho se během PO ceny dovozů z dotčené země podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Na základě váženého průměru činilo cenové podbízení v PO v průměru asi 6 až 12 % a v případě výpočtu na základě druhu výrobku bylo v některých případech výrazně vyšší.

| (70) | Bylo zjištěno, že se stav výrobního odvětví Společenství během uvažovaného období zhoršil. Mezi rokem 1999 a PO se všechny ukazatele újmy pohybovaly v záporných číslech: objem výroby klesl o 1 %, výrobní kapacita poklesla o 9 %, objem prodejů ve Společenství klesl o 1 % a výrobní odvětví Společenství ztratilo 6,3 % podílu na trhu. Jednotková prodejní cena klesla o 8 % zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 2 %, ziskovost klesla o 66 %, návratnost investic a peněžní tok z provozních činností se vyvíjely stejně nepříznivě. Zaměstnanost se snížila o 17 %, investice klesly o 50 %. |
| --- | --- |

(70)

Bylo zjištěno, že se stav výrobního odvětví Společenství během uvažovaného období zhoršil. Mezi rokem 1999 a PO se všechny ukazatele újmy pohybovaly v záporných číslech: objem výroby klesl o 1 %, výrobní kapacita poklesla o 9 %, objem prodejů ve Společenství klesl o 1 % a výrobní odvětví Společenství ztratilo 6,3 % podílu na trhu. Jednotková prodejní cena klesla o 8 % zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 2 %, ziskovost klesla o 66 %, návratnost investic a peněžní tok z provozních činností se vyvíjely stejně nepříznivě. Zaměstnanost se snížila o 17 %, investice klesly o 50 %.

| (71) | U některých ukazatelů lze pozorovat zřetelný příznivý vývoj: během uvažovaného období se zvýšily mzdy o 13 %, což lze považovat za běžné tempo růstu, produktivita vzrostla o 19 %. Spolu s výše uvedeným snížením zaměstnanosti, dokazuje posledně uvedený ukazatel úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství na udržení konkurenceschopnosti i přes konkurenci v podobě dumpingových dovozů z Indie. |
| --- | --- |

(71)

U některých ukazatelů lze pozorovat zřetelný příznivý vývoj: během uvažovaného období se zvýšily mzdy o 13 %, což lze považovat za běžné tempo růstu, produktivita vzrostla o 19 %. Spolu s výše uvedeným snížením zaměstnanosti, dokazuje posledně uvedený ukazatel úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství na udržení konkurenceschopnosti i přes konkurenci v podobě dumpingových dovozů z Indie.

| (72) | S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(72)

S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

F.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   ÚVOD

| (73) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení zkoumala Komise, zda dovozy dumpingových výrobků způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Rovněž byly zkoumány jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(73)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení zkoumala Komise, zda dovozy dumpingových výrobků způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Rovněž byly zkoumány jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.

2.   ÚČINKY DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ

| (74) | Ve stejnou dobu jako ke zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Společenství došlo k výraznému zvýšení objemu dumpingových dovozů o 76 % od roku 1999 do PO a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Společenství, tj. asi o 3,5 %, jakož i zjištěnému cenovému podbízení (v průměru asi 6 až 12 % v PO). Během téhož období došlo ve výrobním odvětví Společenství ke snížení objemu prodejů (– 1 %), tržního podílu (– 6,3 %) a ziskovosti (– 8,7 %). Tento vývoj je třeba nahlížet v kontextu rostoucího trhu Společenství v letech 1999-PO. Navíc byly dumpingové ceny během celého uvažovaného období nižší než ceny průmyslového odvětví Společenství a tlačily tak na ceny Společenství. Výsledný pád cen ve výrobním odvětví Společenství (o 8 %), který nastal ve chvíli, kdy se zvýšily výrobní náklady téměř o 2 %, způsobil pokles ziskovosti. Proto se prozatímně uznává, že dumpingové dovozy měly závažný nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(74)

Ve stejnou dobu jako ke zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Společenství došlo k výraznému zvýšení objemu dumpingových dovozů o 76 % od roku 1999 do PO a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Společenství, tj. asi o 3,5 %, jakož i zjištěnému cenovému podbízení (v průměru asi 6 až 12 % v PO). Během téhož období došlo ve výrobním odvětví Společenství ke snížení objemu prodejů (– 1 %), tržního podílu (– 6,3 %) a ziskovosti (– 8,7 %). Tento vývoj je třeba nahlížet v kontextu rostoucího trhu Společenství v letech 1999-PO. Navíc byly dumpingové ceny během celého uvažovaného období nižší než ceny průmyslového odvětví Společenství a tlačily tak na ceny Společenství. Výsledný pád cen ve výrobním odvětví Společenství (o 8 %), který nastal ve chvíli, kdy se zvýšily výrobní náklady téměř o 2 %, způsobil pokles ziskovosti. Proto se prozatímně uznává, že dumpingové dovozy měly závažný nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Společenství.

3.   VLIVY OSTATNÍCH ČINITELŮ

a)   Pokles poptávky spojený se zpomalením na trhu s ocelí

| (75) | Dvě zúčastněné strany tvrdily, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství souvisela s poklesem, který v roce 2001 a na začátku 2002 zaznamenaly přední odběratelé obdobného výrobku, zejména ocelářský průmysl. |
| --- | --- |

(75)

Dvě zúčastněné strany tvrdily, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství souvisela s poklesem, který v roce 2001 a na začátku 2002 zaznamenaly přední odběratelé obdobného výrobku, zejména ocelářský průmysl.

| (76) | Bylo uznáno, že v letech 2001-2002 došlo k poklesu v ocelářském průmyslu, což potvrzuje i vývoj spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která dosáhla vrcholu v roce 2000 a následně poklesla v letech 2001 i 2002. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se skutečně v letech 2000 až 2002 vytrvale snižovala. Tohoto důvodu se však rozhodně nelze dovolávat v případě roku 2000, během něhož výrobní odvětví Společenství nemohlo plně těžit z rozmachu na trhu s ocelí, což dokazuje velký propad prodejních cen a ziskovosti v uvedeném roce. Naproti tomu objem dovážených výrobků z Indie téhož roku prudce vzrostl o 45 % a jejich podíl na trhu se zvýšil o 1,5 %. Rovněž je třeba poznamenat, že úroveň spotřeby byla od roku 2000 do PO výrazně vyšší než v roce 1999. Pokles v ocelářském průmyslu se proto neprojevil celkovým poklesem poptávky po dotčeném výrobku a obdobném výrobku, i když je jasné, že nebylo během následujících let dosaženo rekordní úrovně z roku 2000. Byl tedy prozatímně učiněn závěr, že pokles poptávky spojený se zpomalením růstu na trhu s ocelí není uspokojivým vysvětlením újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, nýbrž přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví pouze malou měrou, pokud vůbec. Jeho vliv proto nemůže vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dumpingovými dovozy pocházejícími z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(76)

Bylo uznáno, že v letech 2001-2002 došlo k poklesu v ocelářském průmyslu, což potvrzuje i vývoj spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která dosáhla vrcholu v roce 2000 a následně poklesla v letech 2001 i 2002. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se skutečně v letech 2000 až 2002 vytrvale snižovala. Tohoto důvodu se však rozhodně nelze dovolávat v případě roku 2000, během něhož výrobní odvětví Společenství nemohlo plně těžit z rozmachu na trhu s ocelí, což dokazuje velký propad prodejních cen a ziskovosti v uvedeném roce. Naproti tomu objem dovážených výrobků z Indie téhož roku prudce vzrostl o 45 % a jejich podíl na trhu se zvýšil o 1,5 %. Rovněž je třeba poznamenat, že úroveň spotřeby byla od roku 2000 do PO výrazně vyšší než v roce 1999. Pokles v ocelářském průmyslu se proto neprojevil celkovým poklesem poptávky po dotčeném výrobku a obdobném výrobku, i když je jasné, že nebylo během následujících let dosaženo rekordní úrovně z roku 2000. Byl tedy prozatímně učiněn závěr, že pokles poptávky spojený se zpomalením růstu na trhu s ocelí není uspokojivým vysvětlením újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, nýbrž přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví pouze malou měrou, pokud vůbec. Jeho vliv proto nemůže vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dumpingovými dovozy pocházejícími z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.

b)   Návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu

| (77) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství byla pouze dána návratem k běžným podmínkách hospodářské soutěže na trhu Společenství se sadami uhlíkových elektrod. Uvedené strany připisovaly konkrétně pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Společenství od roku 1999 skutečnosti, že výchozí úroveň byla z důvodu existence kartelu nastavena uměle vysoko. |
| --- | --- |

(77)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství byla pouze dána návratem k běžným podmínkách hospodářské soutěže na trhu Společenství se sadami uhlíkových elektrod. Uvedené strany připisovaly konkrétně pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Společenství od roku 1999 skutečnosti, že výchozí úroveň byla z důvodu existence kartelu nastavena uměle vysoko.

| (78) | V rozhodnutí 2002/271/ES ze dne 18. července 2001 (5)Komise zjistila, že dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, používali v období od května 1992 do března 1998 společně s dalšími výrobci kartelové postupy. Posuzované období pro stávající antidumpingové řízení zahrnuje období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003, zatímco období, ve kterém byly zkoumány trendy umožňující zhodnocení újmy zahrnuje období od 1. ledna 1999 do konce PO. PO i uvažované období jsou tedy dostatečně časově vzdálené od období působení kartelu. Šetření rovněž ukázalo, že ačkoli existují různé druhy dohod a smluv, největší objem obchodů se odehrává v podmínkách roční smlouvy zaručující určitou cenu pro určitý počet dodávek během roku. Ke sjednávání ročních smluv obvykle dochází v říjnu až v listopadu roku, který předchází roku, ve kterém smlouva vstoupí v platnost. Šetření ukázalo, že v období od roku 1998 do roku 1999 roční smlouvy pokrývaly 40 % obchodů, půlroční smlouvy pokrývaly asi 35 % a čtvrtletní smlouvy nebo jednotlivé objednávky pokrývaly asi 25 %. Dlouhodobé smlouvy (např. tříleté smlouvy) se začaly prosazovat poměrně nedávno a v letech 1997 až 1998 představovaly zanedbatelné množství, ba téměř neexistovaly, což by bylo logické na trhu, který se vyznačuje vysokými cenami. Ze šetření tedy vyplývá, že prakticky všechny obchody skutečně fakturované a zaplacené v roce 1999 a odpovídající ceny zkoumané ve výše uvedeném 58. a 59. bodě odůvodnění vzešly z dohod mezi prodávajícími a kupujícími, které byly uzavřeny až po období, ve kterém bylo zjištěno určování cen a rozdělování trhů. |
| --- | --- |

(78)

V rozhodnutí 2002/271/ES ze dne 18. července 2001 (5)Komise zjistila, že dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, používali v období od května 1992 do března 1998 společně s dalšími výrobci kartelové postupy. Posuzované období pro stávající antidumpingové řízení zahrnuje období od 1. dubna 2002 do 31. března 2003, zatímco období, ve kterém byly zkoumány trendy umožňující zhodnocení újmy zahrnuje období od 1. ledna 1999 do konce PO. PO i uvažované období jsou tedy dostatečně časově vzdálené od období působení kartelu. Šetření rovněž ukázalo, že ačkoli existují různé druhy dohod a smluv, největší objem obchodů se odehrává v podmínkách roční smlouvy zaručující určitou cenu pro určitý počet dodávek během roku. Ke sjednávání ročních smluv obvykle dochází v říjnu až v listopadu roku, který předchází roku, ve kterém smlouva vstoupí v platnost. Šetření ukázalo, že v období od roku 1998 do roku 1999 roční smlouvy pokrývaly 40 % obchodů, půlroční smlouvy pokrývaly asi 35 % a čtvrtletní smlouvy nebo jednotlivé objednávky pokrývaly asi 25 %. Dlouhodobé smlouvy (např. tříleté smlouvy) se začaly prosazovat poměrně nedávno a v letech 1997 až 1998 představovaly zanedbatelné množství, ba téměř neexistovaly, což by bylo logické na trhu, který se vyznačuje vysokými cenami. Ze šetření tedy vyplývá, že prakticky všechny obchody skutečně fakturované a zaplacené v roce 1999 a odpovídající ceny zkoumané ve výše uvedeném 58. a 59. bodě odůvodnění vzešly z dohod mezi prodávajícími a kupujícími, které byly uzavřeny až po období, ve kterém bylo zjištěno určování cen a rozdělování trhů.

| (79) | Jako faktor podporující výše uvedené tvrzení, upozornily tytéž zúčastněné strany Komisi na vývoj cen elektrod o velkém průměru (tj. o průměru nad 700 mm), jež představují část trhu, na který údajně indičtí výrobci nedovážejí. Šetření ukázalo, že ačkoli dva indičtí vyvážející výrobci nevyváželi tento sortiment výrobků do Společenství během PO, budovali technickou kapacitu k jejich výrobě. Šetřením se dále zjistilo, že ceny výrobního odvětví Společenství pro tento sortiment výrobků se mezi rokem 1999 a PO snížily v porovnání více než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství obdobného výrobku jako celku. Tento sortiment výrobků představuje omezenou část, asi 8 %, objemu celkových prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství s obdobným výrobkem. Tato konkrétní část trhu se vyznačuje dvěma dalšími rysy. Za prvé, je to poměrně nový a rostoucí trh, z čehož vyplývá, že konkurence na tomto trhu byla mezi rokem 1999 a PO stále intenzivnější. Za druhé se vyznačuje existencí malého počtu velkoodběratelů, kteří nakupují rovněž elektrody o menším průměru. Proto tito větší zákazníci používají svoji velkou kupní sílu, aby získali větší slevy než mohou získat „běžní“ zákazníci. Vývoj cen v této určité části trhu je proto zkreslený rostoucí převahou výše uvedených velkoodběratelů. Konečně, ačkoli indičtí výrobci pravidelně nevyváželi tuto kategorii výrobků během PO, šetření ukázalo, že činili cenové nabídky na tyto výrobky a že odběratelé ze Společenství tyto nabídky používali jako další nátlakový prostředek při jednání o slevách s výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(79)

Jako faktor podporující výše uvedené tvrzení, upozornily tytéž zúčastněné strany Komisi na vývoj cen elektrod o velkém průměru (tj. o průměru nad 700 mm), jež představují část trhu, na který údajně indičtí výrobci nedovážejí. Šetření ukázalo, že ačkoli dva indičtí vyvážející výrobci nevyváželi tento sortiment výrobků do Společenství během PO, budovali technickou kapacitu k jejich výrobě. Šetřením se dále zjistilo, že ceny výrobního odvětví Společenství pro tento sortiment výrobků se mezi rokem 1999 a PO snížily v porovnání více než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství obdobného výrobku jako celku. Tento sortiment výrobků představuje omezenou část, asi 8 %, objemu celkových prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství s obdobným výrobkem. Tato konkrétní část trhu se vyznačuje dvěma dalšími rysy. Za prvé, je to poměrně nový a rostoucí trh, z čehož vyplývá, že konkurence na tomto trhu byla mezi rokem 1999 a PO stále intenzivnější. Za druhé se vyznačuje existencí malého počtu velkoodběratelů, kteří nakupují rovněž elektrody o menším průměru. Proto tito větší zákazníci používají svoji velkou kupní sílu, aby získali větší slevy než mohou získat „běžní“ zákazníci. Vývoj cen v této určité části trhu je proto zkreslený rostoucí převahou výše uvedených velkoodběratelů. Konečně, ačkoli indičtí výrobci pravidelně nevyváželi tuto kategorii výrobků během PO, šetření ukázalo, že činili cenové nabídky na tyto výrobky a že odběratelé ze Společenství tyto nabídky používali jako další nátlakový prostředek při jednání o slevách s výrobním odvětvím Společenství.

| (80) | Komise se obrátila na výrobní odvětví Společenství, aby získala dlouhodobé cenové řady (od poloviny 80. let) týkající se reprezentativních prodejů obdobného výrobku na trhu Společenství. Tyto řady ukazují, že ceny během 90. let postupně rostly a dosáhly vrcholu v roce 1998. Mezi rokem 1998 a 1999 ceny prudce klesly o 14 %, což zcela jasně odráží konec období, ve kterém docházelo k rozdělování trhu a určování cen. |
| --- | --- |

(80)

Komise se obrátila na výrobní odvětví Společenství, aby získala dlouhodobé cenové řady (od poloviny 80. let) týkající se reprezentativních prodejů obdobného výrobku na trhu Společenství. Tyto řady ukazují, že ceny během 90. let postupně rostly a dosáhly vrcholu v roce 1998. Mezi rokem 1998 a 1999 ceny prudce klesly o 14 %, což zcela jasně odráží konec období, ve kterém docházelo k rozdělování trhu a určování cen.

| (81) | Kromě toho, tvrzení o návratu k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu nevysvětluje ztrátu tržního podílu, již utrpělo výrobní odvětví Společenství od roku 1999 do PO a jež je v přímém protikladu k zisku tržního podílu zaznamenaném v případě dumpingových dovozů. Z výše uvedeného vyplývá, že návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu vysvětluje pouze část újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství a že tento vliv nemůže proto vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dumpingovými dovozy z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(81)

Kromě toho, tvrzení o návratu k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu nevysvětluje ztrátu tržního podílu, již utrpělo výrobní odvětví Společenství od roku 1999 do PO a jež je v přímém protikladu k zisku tržního podílu zaznamenaném v případě dumpingových dovozů. Z výše uvedeného vyplývá, že návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po zákazu kartelu vysvětluje pouze část újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství a že tento vliv nemůže proto vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dumpingovými dovozy z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.

c)   Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství

| (82) | Žádný jiný výrobce Společenství, který nepřísluší k výrobnímu odvětví Společenství, nespolupracoval při šetření. Je však třeba poznamenat, že jeden ze dvou ostatních známých výrobců Společenství byl v platební neschopnosti a od listopadu 2002 přestal vyrábět (viz výše uvedený 33. bod odůvodnění). Na základě dostupných důkazů se objem prodejů dvou ostatních výrobců v ES zvýšil z asi 15 000 tun v roce 1999 na 21 000 tun v roce 2002, a poté klesl na zhruba 19 000 tun během PO. Jejich podíl na trhu se zvýšil z 12,5 % v roce 1999 na 16,6 % v roce 2002 a poté se snížil na 14,4 % během PO. Pokud by šetření pokrývalo celý rok 2003, pak by tržní podíl jediného zbývajícího výrobce činil 9,7 %. Přestože je pravda, že dva ostatní výrobci Společenství získali 1,9 % tržního podílu mezi rokem 1999 a PO, pak skutečnost, že se jeden z nich ocitl v platební neschopnosti svědčí o nepříznivém stavu, což platí pro celé výrobní odvětví Společenství. Prozatímně se proto došlo k závěru, že výkonnost ostatních výrobců Společenství přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství pouze malou měrou, pokud vůbec, a její vliv nemůže vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dumpingovými dovozy pocházejícími z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(82)

Žádný jiný výrobce Společenství, který nepřísluší k výrobnímu odvětví Společenství, nespolupracoval při šetření. Je však třeba poznamenat, že jeden ze dvou ostatních známých výrobců Společenství byl v platební neschopnosti a od listopadu 2002 přestal vyrábět (viz výše uvedený 33. bod odůvodnění). Na základě dostupných důkazů se objem prodejů dvou ostatních výrobců v ES zvýšil z asi 15 000 tun v roce 1999 na 21 000 tun v roce 2002, a poté klesl na zhruba 19 000 tun během PO. Jejich podíl na trhu se zvýšil z 12,5 % v roce 1999 na 16,6 % v roce 2002 a poté se snížil na 14,4 % během PO. Pokud by šetření pokrývalo celý rok 2003, pak by tržní podíl jediného zbývajícího výrobce činil 9,7 %. Přestože je pravda, že dva ostatní výrobci Společenství získali 1,9 % tržního podílu mezi rokem 1999 a PO, pak skutečnost, že se jeden z nich ocitl v platební neschopnosti svědčí o nepříznivém stavu, což platí pro celé výrobní odvětví Společenství. Prozatímně se proto došlo k závěru, že výkonnost ostatních výrobců Společenství přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství pouze malou měrou, pokud vůbec, a její vliv nemůže vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dumpingovými dovozy pocházejícími z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.

d)   Dovozy z ostatních zemí

| (83) | Podle dostupných údajů se objem celkových dovozů obdobného produktu pocházejícího ze třetích zemích kromě Indie zvýšil o 20 % z přibližně 13 000 tun v roce 1999 na 15 000 tun v PO a jejich podíl na trhu se zvýšil z 10,7 % v roce 1999 na 11,8 % v PO. Vážený průměr cen CIF těchto dovozů klesl o 8 % mezi rokem 1999 a PO, z přibližně 2 400 EUR/t v roce 1999 na 2 200 EUR/t v PO. Je třeba poznamenat, že ceny výrobků dovezených ze třetích zemí kromě Indie byly během uvažovaného období podstatně vyšší než ceny dovozů z dotčené země. |
| --- | --- |

(83)

Podle dostupných údajů se objem celkových dovozů obdobného produktu pocházejícího ze třetích zemích kromě Indie zvýšil o 20 % z přibližně 13 000 tun v roce 1999 na 15 000 tun v PO a jejich podíl na trhu se zvýšil z 10,7 % v roce 1999 na 11,8 % v PO. Vážený průměr cen CIF těchto dovozů klesl o 8 % mezi rokem 1999 a PO, z přibližně 2 400 EUR/t v roce 1999 na 2 200 EUR/t v PO. Je třeba poznamenat, že ceny výrobků dovezených ze třetích zemí kromě Indie byly během uvažovaného období podstatně vyšší než ceny dovozů z dotčené země.

| (84) | Dále bylo zjištěno, že kromě Indie získaly tržní podíl vyšší než 1 % během PO pouze dovozy ze třech zemí, tj. Japonska, Polska a USA. Ukázalo se, že i) tržní podíl Japonska vzrostl z 2,1 % v roce 1999 na 2,6 % v PO, ii) tržní podíl Polska se zvýšil z 3,3 % v roce 1999 na 4,4 % v PO a iii) tržní podíl USA klesl z 5,3 % v roce 1999 na 4,7 % v PO. Porovnají-li se ceny CIF dovozů původem z těchto tří zemí, ceny dovozů z Japonska a USA se zdají být nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, zatímco ceny dovozů původem z Polska jsou vyšší. Kromě toho jsou ceny CIF dovozů z těchto tří zemí stále vyšší než ceny z dotčené země. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by byly tyto výrobky dováženy za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(84)

Dále bylo zjištěno, že kromě Indie získaly tržní podíl vyšší než 1 % během PO pouze dovozy ze třech zemí, tj. Japonska, Polska a USA. Ukázalo se, že i) tržní podíl Japonska vzrostl z 2,1 % v roce 1999 na 2,6 % v PO, ii) tržní podíl Polska se zvýšil z 3,3 % v roce 1999 na 4,4 % v PO a iii) tržní podíl USA klesl z 5,3 % v roce 1999 na 4,7 % v PO. Porovnají-li se ceny CIF dovozů původem z těchto tří zemí, ceny dovozů z Japonska a USA se zdají být nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, zatímco ceny dovozů původem z Polska jsou vyšší. Kromě toho jsou ceny CIF dovozů z těchto tří zemí stále vyšší než ceny z dotčené země. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by byly tyto výrobky dováženy za dumpingové ceny.

| (85) | Šetření dokázalo, že dva závody vyrábějící obdobný produkt v Polsku a vyvážející jej do Společenství jsou dceřinnými společnostmi jednoho výrobce Společenství, který podal stížnost. Proto byly všechny výše uvedené objemy dovozů z Polska během PO přičteny uvedenému výrobci ze Společenství. Šetření rovněž prokázalo, že přibližně 40 % objemu obdobného výrobku dovezeného z USA bylo ve skutečnosti dovezeno ke konečnému prodeji ve Společenství druhým výrobcem ze Společenství, který podal stížnost. Nic nenasvědčuje tomu, že by odpovídající opětovné prodeje způsobily újmu ostatním výrobcům Společenství nebo že by tyto dovozy byly uskutečněny k újmě vlastní výroby ve Společenství. Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, vlastní další závody vyrábějící obdobný produkt ve třetích zemích, ale šetření dokázalo, že objemy dováženého výrobku byly jak samostatně, tak dohromady zanedbatelné, tj. méně než 1 % spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(85)

Šetření dokázalo, že dva závody vyrábějící obdobný produkt v Polsku a vyvážející jej do Společenství jsou dceřinnými společnostmi jednoho výrobce Společenství, který podal stížnost. Proto byly všechny výše uvedené objemy dovozů z Polska během PO přičteny uvedenému výrobci ze Společenství. Šetření rovněž prokázalo, že přibližně 40 % objemu obdobného výrobku dovezeného z USA bylo ve skutečnosti dovezeno ke konečnému prodeji ve Společenství druhým výrobcem ze Společenství, který podal stížnost. Nic nenasvědčuje tomu, že by odpovídající opětovné prodeje způsobily újmu ostatním výrobcům Společenství nebo že by tyto dovozy byly uskutečněny k újmě vlastní výroby ve Společenství. Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, vlastní další závody vyrábějící obdobný produkt ve třetích zemích, ale šetření dokázalo, že objemy dováženého výrobku byly jak samostatně, tak dohromady zanedbatelné, tj. méně než 1 % spotřeby Společenství.

| (86) | Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, jsou velké společnosti, které působí na celosvětové úrovni. Jejich pole působnosti se neomezuje pouze na Společenství. Tyto společnosti nejen dovážejí omezená množství obdobného výrobku ke konečnému prodeji ve Společenství, ale také vyvážejí podstatnou část své produkce vyrobené ve Společenství mimo Společenství. Tyto dodávky na světové úrovni jsou odůvodněny rostoucím trendem ke specializaci různých výrobních linek podle velikosti a kategorie obdobného výrobku, v přímém důsledku čehož oba výrobci Společenství, kteří podali stížnost, museli v případě některých velikostí a kategorií použít dovozy výrobků vyrobených mimo Společenství, aby tak doplnili sortiment výrobků nabízených zákazníkům Společenství. |
| --- | --- |

(86)

Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost, jsou velké společnosti, které působí na celosvětové úrovni. Jejich pole působnosti se neomezuje pouze na Společenství. Tyto společnosti nejen dovážejí omezená množství obdobného výrobku ke konečnému prodeji ve Společenství, ale také vyvážejí podstatnou část své produkce vyrobené ve Společenství mimo Společenství. Tyto dodávky na světové úrovni jsou odůvodněny rostoucím trendem ke specializaci různých výrobních linek podle velikosti a kategorie obdobného výrobku, v přímém důsledku čehož oba výrobci Společenství, kteří podali stížnost, museli v případě některých velikostí a kategorií použít dovozy výrobků vyrobených mimo Společenství, aby tak doplnili sortiment výrobků nabízených zákazníkům Společenství.

| (87) | S ohledem na průměrné ceny, malý objem těchto dovozů, jejich omezený podíl na trhu a výše uvedené důvody týkající se sortimentu výrobků, nic nenasvědčuje tomu, že by tyto dovozy, ať už pocházejí z výrobních závodů dvou výrobců Společenství, kteří podali stížnost, v třetích zemích nebo nepocházejí, přispěly k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství, zejména pokud jde o podíl na trhu, objemy prodejů, zaměstnanost, investice, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. |
| --- | --- |

(87)

S ohledem na průměrné ceny, malý objem těchto dovozů, jejich omezený podíl na trhu a výše uvedené důvody týkající se sortimentu výrobků, nic nenasvědčuje tomu, že by tyto dovozy, ať už pocházejí z výrobních závodů dvou výrobců Společenství, kteří podali stížnost, v třetích zemích nebo nepocházejí, přispěly k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství, zejména pokud jde o podíl na trhu, objemy prodejů, zaměstnanost, investice, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.

| (88) | Rovněž se uvádělo, že toto řízení diskriminační je, protože nepřihlíží k dovozům obdobného produktu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), což údajně dokazují poměrně významná množství dovezená z ČLR vykazovaná pod kódem KN 8545 11 00. Nejprve je třeba zdůraznit, že kód KN 8545 11 00 zahrnuje nejen dotčený výrobek a obdobný výrobek, ale také jiné položky. Není proto vhodné vyvozovat závěry pouze na základě výše uvedeného kódu KN. Této otázce je však třeba věnovat zvláštní pozornost během inspekcí na místě prováděných v prostorách spolupracujících uživatelů. Několik uživatelů uvedlo ve svých odpovědích na dotazníky, že dovážejí obdobné produkty z ČLR, ale šetření na místě ukázalo, že žádná z čínských elektrod neodpovídá parametrům z definice dotčeného výrobku. Kromě toho jedno ze dvou uživatelských sdružení se jasně písemně vyjádřilo, že ČLR nebyla schopna v období od roku 1999 do PO vyrábět a vyvážet obdobné výrobky do Společenství. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(88)

Rovněž se uvádělo, že toto řízení diskriminační je, protože nepřihlíží k dovozům obdobného produktu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), což údajně dokazují poměrně významná množství dovezená z ČLR vykazovaná pod kódem KN 8545 11 00. Nejprve je třeba zdůraznit, že kód KN 8545 11 00 zahrnuje nejen dotčený výrobek a obdobný výrobek, ale také jiné položky. Není proto vhodné vyvozovat závěry pouze na základě výše uvedeného kódu KN. Této otázce je však třeba věnovat zvláštní pozornost během inspekcí na místě prováděných v prostorách spolupracujících uživatelů. Několik uživatelů uvedlo ve svých odpovědích na dotazníky, že dovážejí obdobné produkty z ČLR, ale šetření na místě ukázalo, že žádná z čínských elektrod neodpovídá parametrům z definice dotčeného výrobku. Kromě toho jedno ze dvou uživatelských sdružení se jasně písemně vyjádřilo, že ČLR nebyla schopna v období od roku 1999 do PO vyrábět a vyvážet obdobné výrobky do Společenství. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

e)   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství

| (89) | Jedna ze zúčastněných stran zdůraznila značný pokles vývozních cen výrobního odvětví Společenství a prohlásila, i) že toto snížení svědčí o nepřítomnosti příčinného vztahu mezi dumpingovými dovozy a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství na trhu Společenství a ii) že si tuto újmu způsobilo výrobní odvětví Společenství samo. |
| --- | --- |

(89)

Jedna ze zúčastněných stran zdůraznila značný pokles vývozních cen výrobního odvětví Společenství a prohlásila, i) že toto snížení svědčí o nepřítomnosti příčinného vztahu mezi dumpingovými dovozy a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství na trhu Společenství a ii) že si tuto újmu způsobilo výrobní odvětví Společenství samo.

| (90) | Jak již bylo výše objasněno, dva výrobci ze Společenství, kteří podali stížnost, působí na celosvětové úrovni. Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Společenství objemově vyváží o 15 % více, než kolik prodává ve Společenství. Z počáteční úrovně asi 100 000 tun v roce 1999 se objem prodejů vyvážených výrobním odvětvím Společenství zvýšil o 12 % v roce 2000, poklesl o 20 v roce 2001, zvýšil se o 2 % v roce 2002 a o dalších 6 % v PO. Během PO se objem prodeje na vnější trhy velmi blížil úrovni zjištěné v roce 1999, a proto nelze přičítat vývozní činnosti ztrátu úsporami z rozsahu. Šetřením se zjistilo, že vývozní ceny klesly mezi rokem 1999 a PO o 14 %. Izolovaně od ostatních činitelů, které mohou sehrát úlohu na světovém trhu, však tyto připomínky nejsou důležité z hlediska stávajícího řízení, které se týká trhu Společenství a ne světového trhu. Rovněž je třeba připomenout, že vývoj ziskovosti zkoumaný v rámci hodnocení újmy se vztahuje pouze na prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství ve Společenství. Ačkoli ziskovost prodejů na vnější trhy se vyvíjela o něco hůře než ziskovost prodejů ve Společenství, je tato skutečnost ve stávajícím řízení rovněž nahlížena jako bezpředmětná. Vývozní činnosti proto nemohly žádným způsobem přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Jednotková cena vývozů (EUR/t) | nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění) |
| Index (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(90)

Jak již bylo výše objasněno, dva výrobci ze Společenství, kteří podali stížnost, působí na celosvětové úrovni. Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Společenství objemově vyváží o 15 % více, než kolik prodává ve Společenství. Z počáteční úrovně asi 100 000 tun v roce 1999 se objem prodejů vyvážených výrobním odvětvím Společenství zvýšil o 12 % v roce 2000, poklesl o 20 v roce 2001, zvýšil se o 2 % v roce 2002 a o dalších 6 % v PO. Během PO se objem prodeje na vnější trhy velmi blížil úrovni zjištěné v roce 1999, a proto nelze přičítat vývozní činnosti ztrátu úsporami z rozsahu. Šetřením se zjistilo, že vývozní ceny klesly mezi rokem 1999 a PO o 14 %. Izolovaně od ostatních činitelů, které mohou sehrát úlohu na světovém trhu, však tyto připomínky nejsou důležité z hlediska stávajícího řízení, které se týká trhu Společenství a ne světového trhu. Rovněž je třeba připomenout, že vývoj ziskovosti zkoumaný v rámci hodnocení újmy se vztahuje pouze na prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství ve Společenství. Ačkoli ziskovost prodejů na vnější trhy se vyvíjela o něco hůře než ziskovost prodejů ve Společenství, je tato skutečnost ve stávajícím řízení rovněž nahlížena jako bezpředmětná. Vývozní činnosti proto nemohly žádným způsobem přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

1999

2000

2001

2002

PO

Objem vývozu (v tunách)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Jednotková cena vývozů (EUR/t)

nelze zveřejnit (viz výše uvedený 36. bod odůvodnění)

Index (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   ZÁVĚR UČINĚNÝ O PŘÍČINNÝCH SOUVISLOSTECH

| (91) | Na závěr bylo potvrzeno, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství, jež se vyznačuje hlavně snížením podílu na trhu mezi rokem 1999 a PO, snížením jednotkové prodejní ceny (o 8 %), zvýšením jednotkových výrobních nákladů o 2 % a následným propadem ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku z provozní činnosti, snížením investic a zaměstnanosti, byla způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(91)

Na závěr bylo potvrzeno, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství, jež se vyznačuje hlavně snížením podílu na trhu mezi rokem 1999 a PO, snížením jednotkové prodejní ceny (o 8 %), zvýšením jednotkových výrobních nákladů o 2 % a následným propadem ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku z provozní činnosti, snížením investic a zaměstnanosti, byla způsobena dotčenými dumpingovými dovozy.

| (92) | Vliv poklesu poptávky související se zpomalením na trhu s ocelí, návratem k běžným podmínkám hospodářské soutěže po odstranění kartelu, výkonností ostatních výrobců Společenství, dovozem z jiných třetích zemí, vývozní výkonností výrobního odvětví Společenství ve skutečnosti téměř neexistoval nebo byl velmi omezený a v důsledku toho nemohl vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dumpingovými dovozy z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(92)

Vliv poklesu poptávky související se zpomalením na trhu s ocelí, návratem k běžným podmínkám hospodářské soutěže po odstranění kartelu, výkonností ostatních výrobců Společenství, dovozem z jiných třetích zemí, vývozní výkonností výrobního odvětví Společenství ve skutečnosti téměř neexistoval nebo byl velmi omezený a v důsledku toho nemohl vyvrátit prozatímní zjištění, že skutečně existuje příčinný vztah mezi dumpingovými dovozy z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.

| (93) | Prozatímně byl proto učiněn závěr, že dumpingové dovozy pocházející z Indie způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(93)

Prozatímně byl proto učiněn závěr, že dumpingové dovozy pocházející z Indie způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

| (94) | Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinném vztahu, existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. Za tímto účelem a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení provedla Komise rozbor možných dopadů opatření na všechny dotčené strany. |
| --- | --- |

(94)

Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinném vztahu, existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. Za tímto účelem a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení provedla Komise rozbor možných dopadů opatření na všechny dotčené strany.

1.   ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (95) | Výrobní odvětví Společenství je tvořeno dvěma skupinami společností, které dohromady zahrnují celkem 9 výrobních závodů v různých zemích Společenství a zaměstnávají 1 800 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a řízení obdobného výrobku. Zavedení opatření by mělo vést k růstu jak objemu prodejů, tak prodejních cen výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství. Růst cen výrobního odvětví Společenství však v žádném případě nedosáhne úrovně antidumpingového cla, které bude případně zavedeno, protože hospodářská soutěž se bude stále odehrávat mezi výrobci Společenství, výrobky dovezenými z dotčené země za cenu bez dumpingu a dovozy pocházejícími z ostatních třetích zemí. Závěrem se očekává, že zvýšení výroby a objemu prodejů na jedné straně a další snížení jednotkových nákladů na druhé straně, spojené s mírným růstem ceny, umožní, aby se narovnala finanční situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(95)

Výrobní odvětví Společenství je tvořeno dvěma skupinami společností, které dohromady zahrnují celkem 9 výrobních závodů v různých zemích Společenství a zaměstnávají 1 800 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a řízení obdobného výrobku. Zavedení opatření by mělo vést k růstu jak objemu prodejů, tak prodejních cen výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství. Růst cen výrobního odvětví Společenství však v žádném případě nedosáhne úrovně antidumpingového cla, které bude případně zavedeno, protože hospodářská soutěž se bude stále odehrávat mezi výrobci Společenství, výrobky dovezenými z dotčené země za cenu bez dumpingu a dovozy pocházejícími z ostatních třetích zemí. Závěrem se očekává, že zvýšení výroby a objemu prodejů na jedné straně a další snížení jednotkových nákladů na druhé straně, spojené s mírným růstem ceny, umožní, aby se narovnala finanční situace výrobního odvětví Společenství.

| (96) | Pokud by se však antidumpingová opatření nezavedla, je pravděpodobné, že by pokračoval nepříznivý vývoj výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by pravděpodobně dále ztrácelo svůj tržní podíl a snižovala by se jeho ziskovost. To by s největší pravděpodobností vedlo ke snižování výroby a investic, jakož i k uzavření některých výrobních závodů a dalšímu úbytku pracovních míst ve Společenství. |
| --- | --- |

(96)

Pokud by se však antidumpingová opatření nezavedla, je pravděpodobné, že by pokračoval nepříznivý vývoj výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by pravděpodobně dále ztrácelo svůj tržní podíl a snižovala by se jeho ziskovost. To by s největší pravděpodobností vedlo ke snižování výroby a investic, jakož i k uzavření některých výrobních závodů a dalšímu úbytku pracovních míst ve Společenství.

| (97) | Závěrem je, že zavedení antidumpingových opatření by mělo výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby se zotavilo z účinků zjištěné újmy způsobené dumpingem. |
| --- | --- |

(97)

Závěrem je, že zavedení antidumpingových opatření by mělo výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby se zotavilo z účinků zjištěné újmy způsobené dumpingem.

2.   ZÁJEM NESPŘÍZNĚNÝCH DOVOZCŮ/OBCHODNÍKŮ VE SPOLEČENSTVÍ

| (98) | Během PO dva spolupracující dovozci dovezli asi 20 % celkového objemu dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země. Z údajů poskytnutých dvěma spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vyplývá, že dovozci/obchodníci ve Společenství (jednak dva výše uvedení spolupracující dovozci a jednak nespolupracující dovozci/obchodníci) zajišťují asi 40 % celkového objemu dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Indie. |
| --- | --- |

(98)

Během PO dva spolupracující dovozci dovezli asi 20 % celkového objemu dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země. Z údajů poskytnutých dvěma spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vyplývá, že dovozci/obchodníci ve Společenství (jednak dva výše uvedení spolupracující dovozci a jednak nespolupracující dovozci/obchodníci) zajišťují asi 40 % celkového objemu dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.

| (99) | Pokud by byla zavedena antidumpingová opatření, je možné, že by se objem dovozů pocházejících z dotčené země snížil. Kromě toho nelze vyloučit, že zavedení antidumpingových opatření přinese mírné zvýšení cen dotčeného výrobku ve Společenství, což postihne ekonomickou situaci dovozců/obchodníků. Pokud jde o dva spolupracující dovozce, jejich obchodní činnosti spojené s dotčeným výrobkem pocházejícím z Indie představují asi 40 % jejich celkového obratu. Z hlediska pracovních sil jsou z 10 zaměstnanců 4 přímo zapojeni do obchodu s dotčeným výrobkem pocházejícím z Indie. Vliv zvýšení dovozní ceny dotčeného produktu na dovozce bude také záležet na jejich schopnosti převést toto zvýšení na zákazníky. Dotčený produkt představuje pouze malou část celkových nákladů uživatelů (viz 103. bod odůvodnění níže), proto by mělo být pro dovozce snazší převést jakékoli zvýšení ceny na uživatele. |
| --- | --- |

(99)

Pokud by byla zavedena antidumpingová opatření, je možné, že by se objem dovozů pocházejících z dotčené země snížil. Kromě toho nelze vyloučit, že zavedení antidumpingových opatření přinese mírné zvýšení cen dotčeného výrobku ve Společenství, což postihne ekonomickou situaci dovozců/obchodníků. Pokud jde o dva spolupracující dovozce, jejich obchodní činnosti spojené s dotčeným výrobkem pocházejícím z Indie představují asi 40 % jejich celkového obratu. Z hlediska pracovních sil jsou z 10 zaměstnanců 4 přímo zapojeni do obchodu s dotčeným výrobkem pocházejícím z Indie. Vliv zvýšení dovozní ceny dotčeného produktu na dovozce bude také záležet na jejich schopnosti převést toto zvýšení na zákazníky. Dotčený produkt představuje pouze malou část celkových nákladů uživatelů (viz 103. bod odůvodnění níže), proto by mělo být pro dovozce snazší převést jakékoli zvýšení ceny na uživatele.

| (100) | Na tomto základě byl učiněn prozatímní závěr, že zavedení antidumpingových opatření by nemělo mít závažný nepříznivý vliv na postavení dovozců ve Společenství. |
| --- | --- |

(100)

Na tomto základě byl učiněn prozatímní závěr, že zavedení antidumpingových opatření by nemělo mít závažný nepříznivý vliv na postavení dovozců ve Společenství.

3.   ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UŽIVATELŮ

| (101) | Hlavním uživatelským výrobním odvětvím, které představuje asi 80 % celkové spotřeby ES dotčeného výrobku a obdobné výrobku, je ocelářský průmysl využívající elektřinu. Během PO byla spotřeba osmi spolupracujících konečných uživatelů asi 27 % celkového dovozního objemu ES dotčeného produktu pocházejícího z dotčené země, dovezeného buď přímo od dvou indických vyvážejících výrobců nebo prostřednictvím dovozců/obchodníků. Z údajů poskytnutých dvěma spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vyplývá, že koneční uživatelé ve Společenství (jednak osm výše uvedených spolupracujících uživatelů a jednak nespolupracující uživatelé) představují asi 56 % celkového objemu přímých dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Indie. Zbývající část (4 %) byla dovezena výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(101)

Hlavním uživatelským výrobním odvětvím, které představuje asi 80 % celkové spotřeby ES dotčeného výrobku a obdobné výrobku, je ocelářský průmysl využívající elektřinu. Během PO byla spotřeba osmi spolupracujících konečných uživatelů asi 27 % celkového dovozního objemu ES dotčeného produktu pocházejícího z dotčené země, dovezeného buď přímo od dvou indických vyvážejících výrobců nebo prostřednictvím dovozců/obchodníků. Z údajů poskytnutých dvěma spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vyplývá, že koneční uživatelé ve Společenství (jednak osm výše uvedených spolupracujících uživatelů a jednak nespolupracující uživatelé) představují asi 56 % celkového objemu přímých dovozů Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Indie. Zbývající část (4 %) byla dovezena výrobním odvětvím Společenství.

| (102) | Spolupracující uživatelé tvrdí, že zavedení antidumpingových opatření by mohlo poškodit jejich finanční postavení jednak přímo prostřednictvím zvýšení ceny jejich spotřeby dodávané z Indie, jednak nepřímo prostřednictvím pravděpodobného zvýšení ceny výrobců Společenství té části jejich spotřeby, kterou jim dodávají výrobci Společenství. |
| --- | --- |

(102)

Spolupracující uživatelé tvrdí, že zavedení antidumpingových opatření by mohlo poškodit jejich finanční postavení jednak přímo prostřednictvím zvýšení ceny jejich spotřeby dodávané z Indie, jednak nepřímo prostřednictvím pravděpodobného zvýšení ceny výrobců Společenství té části jejich spotřeby, kterou jim dodávají výrobci Společenství.

| (103) | Šetřením se ukázalo, že spotřeba dotčeného produktu a obdobného produktu představuje v průměru 1 % celkových výrobních nákladů spolupracujících uživatelů. Možný dopad na uživatele, pokud jde o náklady, je následující. V případě zavedení antidumpingových opatření by se výrobní náklady uživatelů zvýšily o 0,15 % (v nejhorším případě, tj. pokud by se cena dotčeného výrobku a obdobného výrobku zvýšila o částku rovnající se clu, nezávisle na zemi jejich původu) a o 0,03 % (pokud by byla ovlivněna pouze cena spotřebovávaného výrobku pocházejícího z Indie). Po zvážení všech ukazatelů se předpokládá, že skutečný výsledek se bude pravděpodobně nacházet mezi těmito dvěma možnostmi, a to z následujících důvodů. Výrobní odvětví Společenství může do určité míry zvýšit své ceny, ale je také možné, že využije menšího tlaku na ceny, aby znovu získalo ztracený podíl na trhu tím, že bude nabízet konkurenceschopné ceny vzhledem k indickým cenám. Existence nevyužitých kapacit a návrat k podmínkám spravedlivého a ziskového trhu zajisté rozšíří možnosti dodávek z různých zemí původu a podpoří nové investice. Kromě toho asi 15 % spotřeby ES je získáváno od jiných dodavatelů (tj. ostatních výrobců Společenství a z dovozů ze třetích zemí, kromě Indie). Proto je nepravděpodobné, že nastane celkové zvýšení cen. Konečně lze předpokládat, že alespoň část dopadu na výrobní náklady uživatelů, která bude pravděpodobně velmi omezená, bude přenesena na jejich zákazníky, což zmírní konečný dopad na zisk uživatelů. |
| --- | --- |

(103)

Šetřením se ukázalo, že spotřeba dotčeného produktu a obdobného produktu představuje v průměru 1 % celkových výrobních nákladů spolupracujících uživatelů. Možný dopad na uživatele, pokud jde o náklady, je následující. V případě zavedení antidumpingových opatření by se výrobní náklady uživatelů zvýšily o 0,15 % (v nejhorším případě, tj. pokud by se cena dotčeného výrobku a obdobného výrobku zvýšila o částku rovnající se clu, nezávisle na zemi jejich původu) a o 0,03 % (pokud by byla ovlivněna pouze cena spotřebovávaného výrobku pocházejícího z Indie). Po zvážení všech ukazatelů se předpokládá, že skutečný výsledek se bude pravděpodobně nacházet mezi těmito dvěma možnostmi, a to z následujících důvodů. Výrobní odvětví Společenství může do určité míry zvýšit své ceny, ale je také možné, že využije menšího tlaku na ceny, aby znovu získalo ztracený podíl na trhu tím, že bude nabízet konkurenceschopné ceny vzhledem k indickým cenám. Existence nevyužitých kapacit a návrat k podmínkám spravedlivého a ziskového trhu zajisté rozšíří možnosti dodávek z různých zemí původu a podpoří nové investice. Kromě toho asi 15 % spotřeby ES je získáváno od jiných dodavatelů (tj. ostatních výrobců Společenství a z dovozů ze třetích zemí, kromě Indie). Proto je nepravděpodobné, že nastane celkové zvýšení cen. Konečně lze předpokládat, že alespoň část dopadu na výrobní náklady uživatelů, která bude pravděpodobně velmi omezená, bude přenesena na jejich zákazníky, což zmírní konečný dopad na zisk uživatelů.

| (104) | Spolupracující uživatelé byli proti zavedení antidumpingových opatření i z toho důvodu, že budou překážkou konkurenčnímu trhu a že ve skutečnosti povedou ke znovunastolení kartelu, který v roce 2001 odhalila Komise. |
| --- | --- |

(104)

Spolupracující uživatelé byli proti zavedení antidumpingových opatření i z toho důvodu, že budou překážkou konkurenčnímu trhu a že ve skutečnosti povedou ke znovunastolení kartelu, který v roce 2001 odhalila Komise.

| (105) | Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost a kteří používali kartelové postupy od května 1992 do března 1998, byli Komisí v roce 2001 pokutováni. Šetření potvrdilo, že dva výrobci tvořící výrobní odvětví Společenství přestali používat postupy vedoucí ke rozdělování trhů a určování cen, což nebylo žádnou ze stran zpochybněno. Za současného stavu je třeba znovu zavést podmínky řádné hospodářské soutěže, které byly pokřiveny nekalými postupy indických vývozců. Cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozům z dotčené země přístup do Společenství, ale odstranit narušení hospodářské soutěže, které vyplynulo z existence dumpingových dovozu. Z obnovení podmínek řádného trhu nebudou mít prospěch pouze výrobci Společenství, ale také ostatní dodavatelské zdroje, kterými jsou například dovozy výrobků bez dumpingu. Skutečnost, že se ve výrobním odvětví Společenství objevily v letech 1992 až 1998 kartelové postupy, by jej nemělo připravit o právo na získání podpory proti nekalým obchodním postupům podle základního nařízení. |
| --- | --- |

(105)

Dva výrobci Společenství, kteří podali stížnost a kteří používali kartelové postupy od května 1992 do března 1998, byli Komisí v roce 2001 pokutováni. Šetření potvrdilo, že dva výrobci tvořící výrobní odvětví Společenství přestali používat postupy vedoucí ke rozdělování trhů a určování cen, což nebylo žádnou ze stran zpochybněno. Za současného stavu je třeba znovu zavést podmínky řádné hospodářské soutěže, které byly pokřiveny nekalými postupy indických vývozců. Cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozům z dotčené země přístup do Společenství, ale odstranit narušení hospodářské soutěže, které vyplynulo z existence dumpingových dovozu. Z obnovení podmínek řádného trhu nebudou mít prospěch pouze výrobci Společenství, ale také ostatní dodavatelské zdroje, kterými jsou například dovozy výrobků bez dumpingu. Skutečnost, že se ve výrobním odvětví Společenství objevily v letech 1992 až 1998 kartelové postupy, by jej nemělo připravit o právo na získání podpory proti nekalým obchodním postupům podle základního nařízení.

| (106) | Vzhledem k těmto zjištěním lze prozatímně dojít k závěru, že zavedením antidumpingových opatření i) je nepravděpodobné, že by se vážně ohrozila finanční situace uživatelů, a ii) nelze očekávat nepříznivý vliv na negativní dopadu na celkový stav hospodářské soutěže ve Společenství. |
| --- | --- |

(106)

Vzhledem k těmto zjištěním lze prozatímně dojít k závěru, že zavedením antidumpingových opatření i) je nepravděpodobné, že by se vážně ohrozila finanční situace uživatelů, a ii) nelze očekávat nepříznivý vliv na negativní dopadu na celkový stav hospodářské soutěže ve Společenství.

4.   ZÁVĚR K ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ

| (107) | Účinky vyplývající ze zavedení opatření by měly výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby obnovilo ztracené objemy prodejů a znovu získalo ztracený podíl na trhu a dosáhlo lepší ziskovosti. S ohledem na zhoršený stav výrobního odvětví Společenství, by však v případě nezavedení opatření hrozilo, že někteří výrobci Společenství by možná uzavřeli výrobní závody a propustili část zaměstnanců. Ačkoli se některé nepříznivé vlivy pravděpodobně projeví v podobě snížených objemů dovážených výrobků a mírným zvýšením cen pro dovozce/obchodníky a pro uživatele, jejich význam může být zmírněn přenesením zvýšení na jejich zákazníky. Na základě výše uvedených skutečností se prozatímně uznává, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zavedení opatření v tomto případě a že použití opatření by bylo v souladu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

(107)

Účinky vyplývající ze zavedení opatření by měly výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby obnovilo ztracené objemy prodejů a znovu získalo ztracený podíl na trhu a dosáhlo lepší ziskovosti. S ohledem na zhoršený stav výrobního odvětví Společenství, by však v případě nezavedení opatření hrozilo, že někteří výrobci Společenství by možná uzavřeli výrobní závody a propustili část zaměstnanců. Ačkoli se některé nepříznivé vlivy pravděpodobně projeví v podobě snížených objemů dovážených výrobků a mírným zvýšením cen pro dovozce/obchodníky a pro uživatele, jejich význam může být zmírněn přenesením zvýšení na jejich zákazníky. Na základě výše uvedených skutečností se prozatímně uznává, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zavedení opatření v tomto případě a že použití opatření by bylo v souladu se zájmem Společenství.

H.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

| (108) | S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství, je třeba přijmout prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(108)

S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství, je třeba přijmout prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.

1.   ÚROVEŇ ODSTRANĚNÍ ÚJMY

| (109) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná na to, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingových dovozů. |
| --- | --- |

(109)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná na to, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingových dovozů.

| (110) | Na základě dostupných údajů bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí 9,4 % z obratu lze brát za přiměřenou úroveň, které by mohlo výrobní odvětví dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Výrobci Společenství, kteří podali stížnost, prohlásili, že v případě nepřítomnosti dumpingových dovozů by mohli očekávat ziskové rozpětí od 10 % do 15 %. Šetřením se zjistilo, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisk od 12 do 15 % obratu v roce 1999 (viz výše uvedený 61. bod odůvodnění), kdy byl podíl dumpingových dovozů na trhu nejnižší. Komise zkoumala, zda podmínky na trhu v roce 1999 mohou být považovány za běžné podmínky na trhu s dotčeným výrobkem. Šetření dokázalo, že návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po skončení období, ve kterém byly rozdělovány trhy a určovány ceny, měl vliv na ceny a že ceny klíčových surovin mezi rokem 1999 a PO podstatně vzrostly. Za těchto okolností se považuje za nepravděpodobné, že by výrobní odvětví Společenství během PO realizovalo zisk v rozmezí od 12 do 15 %. Komise rovněž zkoumala statistické údaje o rozvahách jednotlivých společností, které podle odvětví shromáždily centrální banky Německa, Francie, Itálie, Japonska a USA. Databázi, v níž jsou tyto údaje shromážděny, spravuje Komise. Zkoumáním se ukázalo, že společnosti, které patří k nejbližšímu odvětví, jež lze nalézt ve výše uvedených průmyslově vyspělých zemích, dosáhly v roce 2002 v průměru zisku, před odpisem mimořádných položek, ve výši 9,4 %. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise předpokládá, že 9,4 % je odpovídající výše zisku, kterou může výrobní odvětví Společenství dosáhnout, pokud nebudou existovat dumpingové dovozy. |
| --- | --- |

(110)

Na základě dostupných údajů bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí 9,4 % z obratu lze brát za přiměřenou úroveň, které by mohlo výrobní odvětví dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Výrobci Společenství, kteří podali stížnost, prohlásili, že v případě nepřítomnosti dumpingových dovozů by mohli očekávat ziskové rozpětí od 10 % do 15 %. Šetřením se zjistilo, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisk od 12 do 15 % obratu v roce 1999 (viz výše uvedený 61. bod odůvodnění), kdy byl podíl dumpingových dovozů na trhu nejnižší. Komise zkoumala, zda podmínky na trhu v roce 1999 mohou být považovány za běžné podmínky na trhu s dotčeným výrobkem. Šetření dokázalo, že návrat k běžným podmínkám hospodářské soutěže po skončení období, ve kterém byly rozdělovány trhy a určovány ceny, měl vliv na ceny a že ceny klíčových surovin mezi rokem 1999 a PO podstatně vzrostly. Za těchto okolností se považuje za nepravděpodobné, že by výrobní odvětví Společenství během PO realizovalo zisk v rozmezí od 12 do 15 %. Komise rovněž zkoumala statistické údaje o rozvahách jednotlivých společností, které podle odvětví shromáždily centrální banky Německa, Francie, Itálie, Japonska a USA. Databázi, v níž jsou tyto údaje shromážděny, spravuje Komise. Zkoumáním se ukázalo, že společnosti, které patří k nejbližšímu odvětví, jež lze nalézt ve výše uvedených průmyslově vyspělých zemích, dosáhly v roce 2002 v průměru zisku, před odpisem mimořádných položek, ve výši 9,4 %. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise předpokládá, že 9,4 % je odpovídající výše zisku, kterou může výrobní odvětví Společenství dosáhnout, pokud nebudou existovat dumpingové dovozy.

| (111) | Nezbytné zvýšení ceny bylo stanoveno na základě porovnání, podle jednotlivých transakcí, váženého průměru dovozní ceny tak, jak bylo stanoveno pro výpočet cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku nezpůsobující újmu, za kterou prodává výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Cena nezpůsobující újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše uvedené ziskové rozpětí. Rozdíly plynoucí z tohoto srovnání se následně vyjádřily jako procento celkové hodnoty CIF dovozů. |
| --- | --- |

(111)

Nezbytné zvýšení ceny bylo stanoveno na základě porovnání, podle jednotlivých transakcí, váženého průměru dovozní ceny tak, jak bylo stanoveno pro výpočet cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku nezpůsobující újmu, za kterou prodává výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Cena nezpůsobující újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše uvedené ziskové rozpětí. Rozdíly plynoucí z tohoto srovnání se následně vyjádřily jako procento celkové hodnoty CIF dovozů.

| (112) | Výše uvedené srovnání cen ukázalo tato rozpětí odstraňující způsobenou újmu:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite Limited (HEG) | 12,8 % |

(112)

Výše uvedené srovnání cen ukázalo tato rozpětí odstraňující způsobenou újmu:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite Limited (HEG)

12,8 %

2.   PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ

| (113) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba zavést prozatímní antidumpingové clo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, které však nesmí překročit rozpětí odstraňující způsobenou újmu, jež bylo vypočteno výše v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba zavést prozatímní antidumpingové clo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, které však nesmí překročit rozpětí odstraňující způsobenou újmu, jež bylo vypočteno výše v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení.

| (114) | V souběžném antisubvenčním řízení, jsou na sady uhlíkových elektrod pocházejících z Indie rovněž zaváděna vyrovnávací cla podle čl. 12 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (6) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“). Protože podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení na jeden výrobek nesmí být současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence, je třeba určit, do jaké míry částka subvencí a dumpingové rozpětí vyplývají ze stejné situace. |
| --- | --- |

(114)

V souběžném antisubvenčním řízení, jsou na sady uhlíkových elektrod pocházejících z Indie rovněž zaváděna vyrovnávací cla podle čl. 12 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (6) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“). Protože podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení na jeden výrobek nesmí být současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence, je třeba určit, do jaké míry částka subvencí a dumpingové rozpětí vyplývají ze stejné situace.

| (115) | V rámci antisubvenčního řízení bylo prošetřeno a zjištěno, že režimy subvencí jsou napadnutelné a tvoří vývozní subvence podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního antisubvenčního nařízení. Proto je prozatímní dumpingové rozpětí zjištěné u vyvážejících výrobců z Indie částečně důsledkem napadnutelných vývozních subvencí, a proto by prozatímní antidumpingové clo mělo být nižší než zjištěné dumpingové rozpětí a rozpětí způsobené újmou zjištěné v tomto řízení o prozatímní vyrovnávací clo, kterým se kompenzuje dopad vývozních subvencí. |
| --- | --- |

(115)

V rámci antisubvenčního řízení bylo prošetřeno a zjištěno, že režimy subvencí jsou napadnutelné a tvoří vývozní subvence podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního antisubvenčního nařízení. Proto je prozatímní dumpingové rozpětí zjištěné u vyvážejících výrobců z Indie částečně důsledkem napadnutelných vývozních subvencí, a proto by prozatímní antidumpingové clo mělo být nižší než zjištěné dumpingové rozpětí a rozpětí způsobené újmou zjištěné v tomto řízení o prozatímní vyrovnávací clo, kterým se kompenzuje dopad vývozních subvencí.

| (116) | Prozatímní antidumpingová cla by v důsledku toho měla být stanovena takto:









  Společnost | Rozpětí pro odstranění újmy | Dumpingové rozpětí | Prozatímní vyrovnávací clo | Navrhované antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |
| Hindustan Electro Graphite Limited (HEG) | 12,8 % | 24,0 % | 12,8 % | 0 % |
| Ostatní | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |

(116)

Prozatímní antidumpingová cla by v důsledku toho měla být stanovena takto:

Společnost

Rozpětí pro odstranění újmy

Dumpingové rozpětí

Prozatímní vyrovnávací clo

Navrhované antidumpingové clo

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

Hindustan Electro Graphite Limited (HEG)

12,8 %

24,0 %

12,8 %

0 %

Ostatní

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

3.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (117) | V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je ještě třeba upřesnit, že závěry o zavedení cel učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem zavedení jakéhokoli konečného cla, |
| --- | --- |

(117)

V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je ještě třeba upřesnit, že závěry o zavedení cel učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem zavedení jakéhokoli konečného cla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   1.Tímto se uvaluje prozatímní antidumpingové clo na dovozy uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o měrné hmotnosti 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, patřící do kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a na spojníky používané pro takové elektrody patřící do kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážené společně nebo zvlášť, pocházející z Indie.

2.   2.Míra prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, pro výrobky vyrobené společnostmi z Indie na níže uvedeném seznamu se stanoví takto:

| Společnost | Prozatímní clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko | 5,7 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara | 0 % | A531 |
| Ostatní | 5,7 % | A999 |

Společnost

Prozatímní clo

Doplňkový kód TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko

5,7 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara

0 %

A531

Ostatní

5,7 %

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celního sazebníku.

4.   Na propuštění výše uvedeného výrobku do volného oběhu ve Společenství se vztahují ustanovení o složení jistoty ve výši částky prozatímního cla.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě 15 dní od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce od data jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. května 2004

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. C 197, 21.8.2003, s. 2.

3

(4)  Úř. věst. C 197, 21.8.2003, s. 5.

4

(5)  Úř. věst. L 100, 16.4.2002, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.

6

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/83

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 17. května 2004

o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států

(2004/496/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. února 2004 Rada zmocnila Komisi dojednat jménem Společenství dohodu se Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států. |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. února 2004 Rada zmocnila Komisi dojednat jménem Společenství dohodu se Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států.

| (2) | Evropský parlament nevydal stanovisko ve lhůtě, kterou stanovila Rada podle čl. 300 odst. 3 prvního pododstavce Smlouvy s ohledem na naléhavou potřebu napravit stav nejistoty, v němž se letecké společnosti a cestující ocitli, a chránit finanční zájmy dotčených osob. |
| --- | --- |

(2)

Evropský parlament nevydal stanovisko ve lhůtě, kterou stanovila Rada podle čl. 300 odst. 3 prvního pododstavce Smlouvy s ohledem na naléhavou potřebu napravit stav nejistoty, v němž se letecké společnosti a cestující ocitli, a chránit finanční zájmy dotčených osob.

| (3) | Tato dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(3)

Tato dohoda by měla být schválena,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států se schvaluje jménem Společenství.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Evropského společenství.

V Bruselu dne 17. května 2004.

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

B. COWEN

---

Dohoda

mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ

UZNÁVAJÍCE důležitost zachovávání základních práv a svobod, zejména práva na soukromí, a důležitost respektování těchto hodnot při předcházení terorismu a zločinům s ním souvisejícím a dalším vážným zločinům nadnárodní povahy, včetně organizovaného zločinu, a při boji proti nim,

S OHLEDEM na zákony a nařízení Spojených států, jež vyžadují od každého leteckého dopravce provozujícího zahraniční leteckou přepravu cestujících do Spojených států nebo ze Spojených států, aby poskytl Úřadu pro cla a ochranu hranic (dále jen „CBP“) ministerstva vnitřní bezpečnosti (dále jen „DHS“) elektronický přístup k údajům jmenné evidence cestujících (dále jen „PNR“), pokud jsou shromážděny a obsaženy v automatizovaném kontrolním systému rezervací a odletů leteckého dopravce,

S OHLEDEM na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, a zejména na čl. 7 písm. c) uvedené směrnice,

S OHLEDEM na závazky CBP vydané dne 11. května 2004, jež budou zveřejněny ve federálním rejstříku (dále jen „závazky“),

S OHLEDEM na rozhodnutí Komise K (2004) 1799 přijaté dne 17. května 2004 v souladu s čl. 25 odst. 6 směrnice 95/46/ES, podle kterého se má za to, že CBP zajišťuje odpovídající úroveň ochrany údajů PNR předaných z Evropského společenství (dále jen „Společenství“), jež se týkají letů do Spojených států nebo ze Spojených států v souladu se závazky připojenými k uvedenému rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí“),

POZNAMENÁVAJÍCE, že letečtí dopravci, již mají kontrolní systémy rezervací a odletů k dispozici a nacházejí se na území členských států Evropského společenství, by měli zajistit předávání údajů PNR CBP, jakmile to bude technicky možné, ale do té doby by americké orgány měly mít přímý přístup k těmto údajům v souladu s ustanoveními této dohody,

POTVRZUJÍCE, že tato dohoda nepředjímá žádné budoucí rozhovory a jednání mezi Spojenými státy a Evropským společenstvím nebo mezi jednou z obou stran a kterýmkoli státem, pokud jde o předávání jakékoli jiné formy údajů,

S OHLEDEM na odhodlání obou stran spolupracovat s cílem neprodleně dospět k vhodnému a vzájemně uspokojivému řešení, pokud jde o zpracování předběžných informací o cestujících (API) předávaných ze Společenství do Spojených států,

SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:

| 1. | CBP má elektronický přístup k údajům PNR pocházejících z kontrolních systémů rezervací a odletů („rezervační systémy“) leteckých dopravců, již se nacházejí na území členských států Evropského společenství, přísně v souladu s tímto rozhodnutím po dobu jeho použitelnosti, a dokud nebude zaveden uspokojivý systém umožňující předávání těchto údajů leteckými dopravci. |
| --- | --- |

1.

CBP má elektronický přístup k údajům PNR pocházejících z kontrolních systémů rezervací a odletů („rezervační systémy“) leteckých dopravců, již se nacházejí na území členských států Evropského společenství, přísně v souladu s tímto rozhodnutím po dobu jeho použitelnosti, a dokud nebude zaveden uspokojivý systém umožňující předávání těchto údajů leteckými dopravci.

| 2. | Letečtí dopravci provozující zahraniční leteckou přepravu cestujících do Spojených států nebo ze Spojených států zpracovávají údaje obsažené v rezervačních systémech, jak to vyžaduje CBP podle právních předpisů Spojených států, a přísně v souladu s tímto rozhodnutím po dobu jeho použitelnosti. |
| --- | --- |

2.

Letečtí dopravci provozující zahraniční leteckou přepravu cestujících do Spojených států nebo ze Spojených států zpracovávají údaje obsažené v rezervačních systémech, jak to vyžaduje CBP podle právních předpisů Spojených států, a přísně v souladu s tímto rozhodnutím po dobu jeho použitelnosti.

| 3. | CBP bere na vědomí toto rozhodnutí a prohlašuje, že plní závazky k němu přiložené |
| --- | --- |

3.

CBP bere na vědomí toto rozhodnutí a prohlašuje, že plní závazky k němu přiložené

| 4. | CBP zpracovává získané údaje PNR a zachází s osobami, jichž se toto zpracovávání týká, v souladu s platnými zákony a ústavními požadavky Spojených států, bez protiprávní diskriminace, zejména na základě státní příslušnosti a země bydliště. |
| --- | --- |

4.

CBP zpracovává získané údaje PNR a zachází s osobami, jichž se toto zpracovávání týká, v souladu s platnými zákony a ústavními požadavky Spojených států, bez protiprávní diskriminace, zejména na základě státní příslušnosti a země bydliště.

| 5. | CBP a Evropská komise společně a pravidelně přezkoumávají provádění této dohody. |
| --- | --- |

5.

CBP a Evropská komise společně a pravidelně přezkoumávají provádění této dohody.

| 6. | V případě, že bude v Evropské unii zaveden systém identifikace cestujících leteckou dopravou, jež od leteckých dopravců vyžaduje, aby poskytli příslušným orgánům přístup k údajům PNR o cestujících, jejichž stávající cesta zahrnuje let do Evropské unie nebo z Evropské unie, bude DHS aktivně podporovat, pokud to bude možné a za přísného dodržování zásady vzájemnosti, spolupráci leteckých společností podléhajících jeho pravomoci. |
| --- | --- |

6.

V případě, že bude v Evropské unii zaveden systém identifikace cestujících leteckou dopravou, jež od leteckých dopravců vyžaduje, aby poskytli příslušným orgánům přístup k údajům PNR o cestujících, jejichž stávající cesta zahrnuje let do Evropské unie nebo z Evropské unie, bude DHS aktivně podporovat, pokud to bude možné a za přísného dodržování zásady vzájemnosti, spolupráci leteckých společností podléhajících jeho pravomoci.

| 7. | Tato dohoda vstupuje v platnost dnem podpisu. Kterákoli strana může tuto dohodu kdykoli ukončit oznámením diplomatickou cestou. Ukončení nabývá účinku devadesát (90) dní ode dne oznámení ukončení druhé straně. Tato dohoda může být kdykoli změněna vzájemnou písemnou dohodou. |
| --- | --- |

7.

Tato dohoda vstupuje v platnost dnem podpisu. Kterákoli strana může tuto dohodu kdykoli ukončit oznámením diplomatickou cestou. Ukončení nabývá účinku devadesát (90) dní ode dne oznámení ukončení druhé straně. Tato dohoda může být kdykoli změněna vzájemnou písemnou dohodou.

| 8. | Účelem této dohody není odchýlit se od právních předpisů stran nebo je měnit; tato dohoda rovněž nevytváří ani neuděluje žádné právo ani výhodu žádné osobě ani veřejnému či soukromému subjektu. |
| --- | --- |

8.

Účelem této dohody není odchýlit se od právních předpisů stran nebo je měnit; tato dohoda rovněž nevytváří ani neuděluje žádné právo ani výhodu žádné osobě ani veřejnému či soukromému subjektu.

V ... dne ...

Tato dohoda byla sepsána ve dvojím vyhotovení v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. V případě rozporu je rozhodné anglické znění.

Za evropské společenství

...

...

Za spojené státy americké

Tom RIDGE

ministr, Ministerstvo vnitřní bezpečnosti Spojených států

---

Komise

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/86

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. května 2004,

kterým se zrušuje rozhodnutí Komise č. 303/96/ESUO o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s dovozy některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruska do Společenství

(2004/497/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně proti dumpingovým dovozům ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“) a zejména na články 8 a 9 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

| | |
| --- | --- |

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 2 rozhodnutí Komise č. 303/96/ESUO se tímto zrušuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. května 2004.

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1 Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004,Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 42, 20.2.1996, s. 7.

2

(3)  Úř. věst. L 308, 29.11.1996, s. 11. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 435/2001/ESUO (Úř. věst. L 63, 3.3.2001. s. 14).

3

(4)  Úř. věst. C 53, 20.2.2001, s. 13.

4

(5)  Úř. věst. L 149, 7.6.2002, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1310/2002 (Úř. věst. L 192, 20.7. 2002, s. 9).

5

(6)  Úř. věst. C 186, 6.8.2002, s. 15.

6

(7)  Úř. věst. C 242, 8.10.2002, s. 16.

7

(8)  Úř. věst. L 25, 31.1.2003, s. 7.

8

(9)  Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 5.

9

---

| 20.5.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/88

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 18. května 2004

o přijetí závazku nabídnutém v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů karbidu křemíku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny

(2004/498/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně proti dumpingovým dovozům ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (2) a zejména na čl. 8, čl. 11 odst. 3, čl. 21 a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Rada uložila nařízením (ES) č. 1100/2000 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz karbidu křemíku (dále jen „dotčeného produktu“) pocházejícího z Ukrajiny do Společenství. Rada pozměnila svým nařízením (ES) č. 991/2004 (4) nařízení (ES) č. 1100/2000. |
| --- | --- |

(1)

Rada uložila nařízením (ES) č. 1100/2000 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz karbidu křemíku (dále jen „dotčeného produktu“) pocházejícího z Ukrajiny do Společenství. Rada pozměnila svým nařízením (ES) č. 991/2004 (4) nařízení (ES) č. 1100/2000.

| (2) | Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice, před clem, se pro dovoz dotčeného produktu pocházejícího z Ukrajiny stanoví na 24 %. |
| --- | --- |

(2)

Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice, před clem, se pro dovoz dotčeného produktu pocházejícího z Ukrajiny stanoví na 24 %.

2.   Šetření

| (3) | Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (5), dne 20. března 2004 informovala Komise o zahájení částečného prozatímního přezkoumání platných opatření (dále jen „opatření“) podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (5), dne 20. března 2004 informovala Komise o zahájení částečného prozatímního přezkoumání platných opatření (dále jen „opatření“) podle čl. 11 odst. 3 a čl. 22 písm. c) základního nařízení.

| (4) | Přezkoumání bylo zahájeno z podnětu Komise s cílem zjistit, zda v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) a při zohlednění zájmů Společenství je třeba opatření upravit tak, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na všechny zúčastněné strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů. |
| --- | --- |

(4)

Přezkoumání bylo zahájeno z podnětu Komise s cílem zjistit, zda v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) a při zohlednění zájmů Společenství je třeba opatření upravit tak, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na všechny zúčastněné strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů.

| (5) | Všechny zúčastněné strany, včetně průmyslu Společenství, sdružení výrobců a spotřebitelů ve Společenství, vývozců/výrobců v dotčených zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných úřadů v dotčených zemích, i zúčastněné strany v deseti nových členských státech, které k Evropské unii přistoupily 1. května 2004 (EU10), byly o zahájení šetření informovány a bylo jim umožněno vyjádřit písemně své stanovisko, předložit informace a důkazy, a to v době stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(5)

Všechny zúčastněné strany, včetně průmyslu Společenství, sdružení výrobců a spotřebitelů ve Společenství, vývozců/výrobců v dotčených zemích, dovozců a jejich sdružení a příslušných úřadů v dotčených zemích, i zúčastněné strany v deseti nových členských státech, které k Evropské unii přistoupily 1. května 2004 (EU10), byly o zahájení šetření informovány a bylo jim umožněno vyjádřit písemně své stanovisko, předložit informace a důkazy, a to v době stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny.

3.   Výsledek šetření

| (6) | Jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 991/2004, šetření došlo k závěru, že je v zájmu Společenství upravit stávající opatření, a to za předpokladu, že tyto úpravy výrazně nepoškodí žádoucí úroveň ochrany obchodu. |
| --- | --- |

(6)

Jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 991/2004, šetření došlo k závěru, že je v zájmu Společenství upravit stávající opatření, a to za předpokladu, že tyto úpravy výrazně nepoškodí žádoucí úroveň ochrany obchodu.

4.   Závazek

| (7) | V souladu se závěry nařízení (ES) č. 991/2004 navrhla Komise podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení dotčené společnosti závazek. V důsledku toho byl nabídnut závazek jedním vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku na Ukrajině (akciovou společností „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“). |
| --- | --- |

(7)

V souladu se závěry nařízení (ES) č. 991/2004 navrhla Komise podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení dotčené společnosti závazek. V důsledku toho byl nabídnut závazek jedním vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku na Ukrajině (akciovou společností „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“).

| (8) | Je třeba poukázat na to, že podle čl. 22 písm. c) základního nařízení se tento závazek považuje za zvláštní opatření, protože podle závěrů nařízení (ES) č. 991/2004 není přímo rovnocenný antidumpingovému clu. |
| --- | --- |

(8)

Je třeba poukázat na to, že podle čl. 22 písm. c) základního nařízení se tento závazek považuje za zvláštní opatření, protože podle závěrů nařízení (ES) č. 991/2004 není přímo rovnocenný antidumpingovému clu.

| (9) | Přesto však v souladu s nařízením (ES) č. 991/2004 závazek zavazuje vyvážejícího výrobce k tomu, aby dodržoval dovozní limity a aby, z důvodu sledování závazku, dotčený vyvážející výrobce rovněž souhlasil s tím, že bude široce dodržovat tradiční strukturu prodeje jednotlivým zákazníkům z EU10. Vyvážející výrobce si je rovněž vědom toho, že pokud se zjistí, že se tato struktura prodeje významným způsobem změnila, nebo že se jakýmkoli způsobem ztížilo či znemožnilo monitorování tohoto závazku, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazku společnosti, což povede k uložení konečných antidumpingových cel namísto závazku. Komise rovněž může upravit výši limitu nebo se uchýlit k jiným nápravným krokům. |
| --- | --- |

(9)

Přesto však v souladu s nařízením (ES) č. 991/2004 závazek zavazuje vyvážejícího výrobce k tomu, aby dodržoval dovozní limity a aby, z důvodu sledování závazku, dotčený vyvážející výrobce rovněž souhlasil s tím, že bude široce dodržovat tradiční strukturu prodeje jednotlivým zákazníkům z EU10. Vyvážející výrobce si je rovněž vědom toho, že pokud se zjistí, že se tato struktura prodeje významným způsobem změnila, nebo že se jakýmkoli způsobem ztížilo či znemožnilo monitorování tohoto závazku, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazku společnosti, což povede k uložení konečných antidumpingových cel namísto závazku. Komise rovněž může upravit výši limitu nebo se uchýlit k jiným nápravným krokům.

| (10) | Jednou z podmínek závazku je, že pokud dojde jakýmkoli způsobem k jeho porušení, je Komise oprávněna zrušit jeho přijetí, což povede k uložení konečných antidumpingových cel namísto závazku. |
| --- | --- |

(10)

Jednou z podmínek závazku je, že pokud dojde jakýmkoli způsobem k jeho porušení, je Komise oprávněna zrušit jeho přijetí, což povede k uložení konečných antidumpingových cel namísto závazku.

| (11) | Společnost rovněž poskytne Komisi pravidelné a podrobné informace o svých vývozech do Společenství, aby se zajistilo, že Komise může závazek účinně sledovat. |
| --- | --- |

(11)

Společnost rovněž poskytne Komisi pravidelné a podrobné informace o svých vývozech do Společenství, aby se zajistilo, že Komise může závazek účinně sledovat.

| (12) | Aby Komise byla schopna účinně sledovat, zda společnosti plní svůj závazek, bude osvobození od cla při předložení žádosti příslušnému celnímu orgánu o propuštění do volného oběhu v souladu se závazkem podmíněno předložením faktury, obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 991/2004 Tento rozsah informací je potřebný i k tomu, aby celní orgány byly schopny stanovit s dostatečnou přesností, zda dodávka odpovídá obchodním dokumentům. V případě, že tato faktura nebude předložena nebo nebude odpovídat výrobku předloženému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(12)

Aby Komise byla schopna účinně sledovat, zda společnosti plní svůj závazek, bude osvobození od cla při předložení žádosti příslušnému celnímu orgánu o propuštění do volného oběhu v souladu se závazkem podmíněno předložením faktury, obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 991/2004 Tento rozsah informací je potřebný i k tomu, aby celní orgány byly schopny stanovit s dostatečnou přesností, zda dodávka odpovídá obchodním dokumentům. V případě, že tato faktura nebude předložena nebo nebude odpovídat výrobku předloženému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo.

| (13) | S ohledem na výše uvedené se nabídka závazku považuje za přijatelnou. |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na výše uvedené se nabídka závazku považuje za přijatelnou.

| (14) | Přijetí závazku se omezuje na počáteční období šesti měsíců bez dotčení normální doby trvání opatření. Po konci tohoto období závazek zanikne, pokud nebude Komise považovat za vhodné prodloužit lhůtu pro použití zvláštních opatření na dalších šest měsíců, |
| --- | --- |

(14)

Přijetí závazku se omezuje na počáteční období šesti měsíců bez dotčení normální doby trvání opatření. Po konci tohoto období závazek zanikne, pokud nebude Komise považovat za vhodné prodloužit lhůtu pro použití zvláštních opatření na dalších šest měsíců,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Tímto se přijímá závazek nabídnutý níže uvedeným vyvážejícím výrobcem v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů karbidu křemíku původem z Ukrajiny.

| Země | Společnost | Doplňkový kód v rámci Taric |
| --- | --- | --- |
| Ukrajina | vyrobeno a vyvezeno akciovou společností Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhye (Ukrajina) prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci | A523 |

Země

Společnost

Doplňkový kód v rámci Taric

Ukrajina

vyrobeno a vyvezeno akciovou společností Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhye (Ukrajina) prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci

A523

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie a zůstává v platnosti po dobu šesti měsíců.

V Bruselu dne 18 května 2004.

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 125, 26.5.2000, s. 3.

3

(4)  Úř. věst L 182, 18.5.2004, s. 18.

4

(5)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

5

---