# Europos Sąjungos L 183/2004

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 183 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 47 tomas2004m. gegužės 20d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 183

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

47 tomas2004m. gegužės 20d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 997/2004 iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą Nr. 2730/2000/EAPB dėl didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamo anglių kokso, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, ir nutraukiančio juo nustatytų antidempingo priemonių tarpinę peržiūrą | 1 |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 998/2004 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 950/2001 dėl importuojamos tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu | 4 |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 999/2004 dėl Reglamento (EB) Nr. 1531/2002 dėl importuojamų spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika, Malaizija ir Tailandas, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Singapūras, importui taikomos procedūros nutraukimo taikymo | 7 |
| | * | 2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1000/2004 priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl kai kurių orientuoto grūdėtumo plokščių valcavimo produktų, kurių plotis didesnis kaip 500 mm, ir kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamus kai kuriuos orientuoto grūdėtumo plokščius valcavimo produktus, kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija | 10 |
| | * | 2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1001/2004 priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija ir Ukraina, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamą amonio nitratą, kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija arba Ukraina | 13 |
| | * | 2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1002/2004 priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl kalio chlorido, kurio kilmės šalis Baltarusijos Respublika, Rusijos Federacija arba Ukraina, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamą kalio chloridą, kurio kilmės šalis Baltarusijos Respublika ir Rusijos Federacija | 16 |
| | | 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1003/2004 nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 20 |
| | * | 2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1004/2004 nustatantis vieneto vertes naudojamas tam tikrų greitai gendančių prekių muitinei vertei nustatyti | 22 |
| | | 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1005/2004 dėl specialios intervencinės priemonės, taikomos avižoms Suomijoje ir Švedijoje | 28 |
| | | 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1006/2004 nustatantis, kokia dalimi galima patenkinti paraiškas gauti sušaldytos galvijų mėsos kvotos antrosios dalies, numatytos Reglamente (EB) Nr. 780/2003, importo licencijas | 31 |
| | | 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1007/2004 iš dalies keičiantis importo muito mokesčius ryžių sektoriuje | 32 |
| | * | 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1008/2004 nustatantis laikiną apsaugos nuo subsidijavimo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija | 35 |
| | * | 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1009/2004 nustatantis laikiną antidempingo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija | 61 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 997/2004 iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą Nr. 2730/2000/EAPB dėl didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamo anglių kokso, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, ir nutraukiančio juo nustatytų antidempingo priemonių tarpinę peržiūrą

1

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 998/2004 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 950/2001 dėl importuojamos tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu

4

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 999/2004 dėl Reglamento (EB) Nr. 1531/2002 dėl importuojamų spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika, Malaizija ir Tailandas, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Singapūras, importui taikomos procedūros nutraukimo taikymo

7

*

2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1000/2004 priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl kai kurių orientuoto grūdėtumo plokščių valcavimo produktų, kurių plotis didesnis kaip 500 mm, ir kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamus kai kuriuos orientuoto grūdėtumo plokščius valcavimo produktus, kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija

10

*

2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1001/2004 priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija ir Ukraina, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamą amonio nitratą, kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija arba Ukraina

13

*

2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1002/2004 priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl kalio chlorido, kurio kilmės šalis Baltarusijos Respublika, Rusijos Federacija arba Ukraina, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamą kalio chloridą, kurio kilmės šalis Baltarusijos Respublika ir Rusijos Federacija

16

2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1003/2004 nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

20

*

2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1004/2004 nustatantis vieneto vertes naudojamas tam tikrų greitai gendančių prekių muitinei vertei nustatyti

22

2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1005/2004 dėl specialios intervencinės priemonės, taikomos avižoms Suomijoje ir Švedijoje

28

2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1006/2004 nustatantis, kokia dalimi galima patenkinti paraiškas gauti sušaldytos galvijų mėsos kvotos antrosios dalies, numatytos Reglamente (EB) Nr. 780/2003, importo licencijas

31

2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1007/2004 iš dalies keičiantis importo muito mokesčius ryžių sektoriuje

32

*

2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1008/2004 nustatantis laikiną apsaugos nuo subsidijavimo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija

35

*

2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1009/2004 nustatantis laikiną antidempingo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija

61

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2004/496/EB:2004 m. gegužės 17 d. Tarybos Sprendimas dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui sudarymo | 83 |
| Susitarimas Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui | 84 |
| | | Komisija |
| | * | 2004/497/EB:2004 m. gegužės 17 d. Komisijos Sprendimas panaikinantis Komisijos sprendimą 303/96/EAPB, priimantį įsipareigojimą, pasiūlytą dėl kai kurių orientuoto grūdėtumo plokščių valcavimo produktų, kurių kilmės šalis yra Rusija, importo į Bendriją | 86 |
| | * | 2004/498/EB:2004 gegužės 18 d. Komisijos Sprendimas priimantis įsipareigojimą, pasiūlytą pagal antidempingo procedūrą dėl silicio karbido, kurio kilmės šalis, inter alia, yra Ukraina, importo | 88 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2004/496/EB:2004 m. gegužės 17 d. Tarybos Sprendimas dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui sudarymo

83

Susitarimas Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui

84

Komisija

*

2004/497/EB:2004 m. gegužės 17 d. Komisijos Sprendimas panaikinantis Komisijos sprendimą 303/96/EAPB, priimantį įsipareigojimą, pasiūlytą dėl kai kurių orientuoto grūdėtumo plokščių valcavimo produktų, kurių kilmės šalis yra Rusija, importo į Bendriją

86

*

2004/498/EB:2004 gegužės 18 d. Komisijos Sprendimas priimantis įsipareigojimą, pasiūlytą pagal antidempingo procedūrą dėl silicio karbido, kurio kilmės šalis, inter alia, yra Ukraina, importo

88

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 997/2004

2004 m. gegužės 17 d.

iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą Nr. 2730/2000/EAPB dėl didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamo anglių kokso, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, ir nutraukiančio juo nustatytų antidempingo priemonių tarpinę peržiūrą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį bei 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Ankstesnė procedūra

| 1) | Sprendimu Nr. 2730/2000/EAPB (2) Komisija galutiniu antidempingo muitu apmokestino didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamą anglių koksą, kuris klasifikuojamas taikant KN kodą ex 2704 00 19 (TARIC kodas 2704001910) ir kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau – suinteresuota šalis arba KLR). Antidempingo muito dydis lygus nustatytai sumai – 32,6 eurų už sausos neto masės toną. |
| --- | --- |

1)

Sprendimu Nr. 2730/2000/EAPB (2) Komisija galutiniu antidempingo muitu apmokestino didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamą anglių koksą, kuris klasifikuojamas taikant KN kodą ex 2704 00 19 (TARIC kodas 2704001910) ir kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau – suinteresuota šalis arba KLR). Antidempingo muito dydis lygus nustatytai sumai – 32,6 eurų už sausos neto masės toną.

| 2) | Atsižvelgdama į tai, kad 2002 m. liepos 23 d. nustojo galioti Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartis, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 963/2002 (3) nusprendė, kad antidempingo priemonės, kurios buvo priimtos laikantis Sprendimo Nr. 2277/96/EAPB ir kurios tebegaliojo 2002 m. liepos 23 d., galioja toliau, o nuo 2002 m. liepos 24 d. jas reglamentuoja pagrindinio reglamento nuostatos. |
| --- | --- |

2)

Atsižvelgdama į tai, kad 2002 m. liepos 23 d. nustojo galioti Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartis, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 963/2002 (3) nusprendė, kad antidempingo priemonės, kurios buvo priimtos laikantis Sprendimo Nr. 2277/96/EAPB ir kurios tebegaliojo 2002 m. liepos 23 d., galioja toliau, o nuo 2002 m. liepos 24 d. jas reglamentuoja pagrindinio reglamento nuostatos.

2.   Dabartinė procedūra

| 3) | 2002 m. gruodžio 11 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti tarpinę galutinių antidempingo priemonių, taikomų didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamam anglių koksui (toliau – koksas 80+ arba aptariamas produktas), ir kurio kilmės šalis yra KLR, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir pradėjo tyrimą. |
| --- | --- |

3)

2002 m. gruodžio 11 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti tarpinę galutinių antidempingo priemonių, taikomų didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamam anglių koksui (toliau – koksas 80+ arba aptariamas produktas), ir kurio kilmės šalis yra KLR, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir pradėjo tyrimą.

| 4) | Nagrinėjimas buvo inicijuotas, remiantis Eucoke-EEIG (prašymo pateikėjas) prašymu, pateiktu gamintojų, atstovaujančių pagrindinei Bendrijos bendros didesnių nei 80 mm diametro gabalų anglių kokso gamybos daliai, vardu. Prašymo pateikėjas tvirtino, kad KLR dempingas tęsėsi toliau ir net išaugo ir kad esamų priemonių nebepakaks žalingam dempingo poveikiui įveikti. Nustatyta, kad prašyme atlikti peržiūrą pateiktų įrodymų pakanka, kad būtų pateisintas tyrimo inicijavimas. |
| --- | --- |

4)

Nagrinėjimas buvo inicijuotas, remiantis Eucoke-EEIG (prašymo pateikėjas) prašymu, pateiktu gamintojų, atstovaujančių pagrindinei Bendrijos bendros didesnių nei 80 mm diametro gabalų anglių kokso gamybos daliai, vardu. Prašymo pateikėjas tvirtino, kad KLR dempingas tęsėsi toliau ir net išaugo ir kad esamų priemonių nebepakaks žalingam dempingo poveikiui įveikti. Nustatyta, kad prašyme atlikti peržiūrą pateiktų įrodymų pakanka, kad būtų pateisintas tyrimo inicijavimas.

| 5) | Žinomiems suinteresuotiems gamintojams/eksportuotojams, importuotojams ir naudotojams, suinteresuotos eksportuojančios šalies atstovams, prašymą pateikusiems Bendrijos pramonės atstovams bei kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams Komisija oficialiai pranešė apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotoms šalims buvo sudaryta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę bei prašyti ją išklausyti, laikantis inicijavimo pranešime numatyto termino. |
| --- | --- |

5)

Žinomiems suinteresuotiems gamintojams/eksportuotojams, importuotojams ir naudotojams, suinteresuotos eksportuojančios šalies atstovams, prašymą pateikusiems Bendrijos pramonės atstovams bei kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams Komisija oficialiai pranešė apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotoms šalims buvo sudaryta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę bei prašyti ją išklausyti, laikantis inicijavimo pranešime numatyto termino.

3.   Priemonių taikymo sustabdymas

| 6) | Primenama, kad esamo tyrimo metu kai kurios suinteresuotos šalys pateikė informacijos apie rinkos sąlygų pasikeitimą pasibaigus tyrimo laikotarpiui (nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d.), tokiu būdu įvykdydamos pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas, reikalaujančias pateisinti galiojančių priemonių sustabdymą. |
| --- | --- |

6)

Primenama, kad esamo tyrimo metu kai kurios suinteresuotos šalys pateikė informacijos apie rinkos sąlygų pasikeitimą pasibaigus tyrimo laikotarpiui (nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d.), tokiu būdu įvykdydamos pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas, reikalaujančias pateisinti galiojančių priemonių sustabdymą.

| 7) | Tyrimas parodė, kad buvo įvykdyti visi reikalavimai, kad būtų sustabdytas antidempingo priemonių taikymas. Todėl Komisijos sprendimu Nr. 264/2004EB (5) didesniais nei 80 mm gabalais importuojam anglių koksui, kurio kilmės šalis yra KLR, antidempingo muito taikymas buvo sustabdytas devyniems mėnesiams. |
| --- | --- |

7)

Tyrimas parodė, kad buvo įvykdyti visi reikalavimai, kad būtų sustabdytas antidempingo priemonių taikymas. Todėl Komisijos sprendimu Nr. 264/2004EB (5) didesniais nei 80 mm gabalais importuojam anglių koksui, kurio kilmės šalis yra KLR, antidempingo muito taikymas buvo sustabdytas devyniems mėnesiams.

4.   Prašymo atsiėmimas

| 8) | 2003 m. gruodžio 15 d. Komisijai adresuotu laišku Eucoke-EEIG oficialiai atsiėmė savo prašymą. |
| --- | --- |

8)

2003 m. gruodžio 15 d. Komisijai adresuotu laišku Eucoke-EEIG oficialiai atsiėmė savo prašymą.

| 9) | Atsižvelgiant į tai, kad tyrimo metu nebuvo atskleista jokių aplinkybių, kurios rodytų, kad toks nutraukimas prieštarautų Bendrijos interesams, laikoma, kad esamas nagrinėjimas turi būti nutrauktas, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

9)

Atsižvelgiant į tai, kad tyrimo metu nebuvo atskleista jokių aplinkybių, kurios rodytų, kad toks nutraukimas prieštarautų Bendrijos interesams, laikoma, kad esamas nagrinėjimas turi būti nutrauktas, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalimi.

5.   Priemonių forma

| 10) | Tačiau tyrimo metu buvo nustatyta, kad atsirado poreikis aiškiau apibrėžti esamų taikomų priemonių taikymo sritį, atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduria ūkio subjektai, taikant galiojančias priemones. Iš tiesų buvo nustatyta, kad vienos valstybės narės muitinė rinko antidempingo mokesčius už aukštakrosnėse skirto naudoti kokso krovinius, kuriems netaikomos antidempingo priemonės ir kurie sudaro tik nedidelę aptariamo produkto dalį. Siekiant užtikrinti veiksmingesnį ir vienodesnį priemonių įgyvendinimą, Sprendime Nr. 2730/2000/EAPB eksportuojamiems mišiniams, sudarytiems iš mažesnių nei aptariamas produktas anglių kokso gabalų ir anglių kokso gabalų, kurių diametras nėra didesnis nei 100 mm, numatyta išimtis pakeičiama išimtimi, taikoma mišiniams, kuriuose kokso gabalų, kurių diametras didesnis nei 80 mm, dalis sudaro ne daugiau kaip 20 % gabenamo mišinio. Be to, matavimams reikia naudoti ISO standartą. |
| --- | --- |

10)

Tačiau tyrimo metu buvo nustatyta, kad atsirado poreikis aiškiau apibrėžti esamų taikomų priemonių taikymo sritį, atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduria ūkio subjektai, taikant galiojančias priemones. Iš tiesų buvo nustatyta, kad vienos valstybės narės muitinė rinko antidempingo mokesčius už aukštakrosnėse skirto naudoti kokso krovinius, kuriems netaikomos antidempingo priemonės ir kurie sudaro tik nedidelę aptariamo produkto dalį. Siekiant užtikrinti veiksmingesnį ir vienodesnį priemonių įgyvendinimą, Sprendime Nr. 2730/2000/EAPB eksportuojamiems mišiniams, sudarytiems iš mažesnių nei aptariamas produktas anglių kokso gabalų ir anglių kokso gabalų, kurių diametras nėra didesnis nei 100 mm, numatyta išimtis pakeičiama išimtimi, taikoma mišiniams, kuriuose kokso gabalų, kurių diametras didesnis nei 80 mm, dalis sudaro ne daugiau kaip 20 % gabenamo mišinio. Be to, matavimams reikia naudoti ISO standartą.

6.   Išvada

| 11) | Tarpinė peržiūra turėtų būti nutraukta. Esamų priemonių taikymo sritis turėtų būti apibrėžta aiškiau. |
| --- | --- |

11)

Tarpinė peržiūra turėtų būti nutraukta. Esamų priemonių taikymo sritis turėtų būti apibrėžta aiškiau.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Sprendimu Nr. 2730/2000/EAPB dėl didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamo anglių kokso, kuris klasifikuojamas taikant KN kodą ex 2704 00 19 (TARIC kodas 2704001910) ir kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, nustatytų antidempingo priemonių tarpinė peržiūra nutraukiama.

2 straipsnis

Sprendimo Nr. 2730/2000/EAPB 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Galutinis antidempingo muitas nustatomas didesniais nei 80 mm diametro gabalais importuojamam anglių koksui, kuris klasifikuojamas taikant KN kodą ex 2704 00 19 ((Taric kodas 2704001910) ir kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika. Gabalų diametras nustatomas pagal ISO standartą 728: 1995.

2.   Antidempingo muito dydis lygus nustatytai sumai – 32,6 eurų už sausos neto masės toną.

3.   Antidempingo mokestis taip pat taikomas anglių koksui gabalais, kurių diametras didesnis nei 80 mm, gabenant jį mišiniuose, sudarytuose tiek iš anglių kokso gabalų, kurių diametras didesnis nei 80 mm, tiek iš mažesnio diametro anglių kokso gabalų, išskyrus tuos atvejus, kai nustatoma, kad anglių kokso gabalais, kurių diametras didesnis nei 80 mm, kiekis nesudaro daugiau kaip 20 % sauso gabenamo mišinio neto masės. Anglių kokso gabalų, kurių diametras didesnis nei 80 mm, kiekis mišiniuose gali būti nustatytas pagal pavyzdžius, vadovaujantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (6) 68 – 70 straipsniais. Tais atvejais, kai anglių kokso gabalais, kurių diametras didesnis nei 80 mm, kiekis nustatomas pagal pavyzdžius, jie atrenkami laikantis ISO standarto 2309: 1980.

4.   Gavusios deramai pagrįstą importuotojų prašymą valstybių narių muitinės, atsižvelgdamos į pirmiau minėtą paaiškinimą, gali peržiūrėti aptariamo produkto importo, įvykusio nuo 2000 m. gruodžio 16 d., būklę.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

B. COWEN

Pirmininkas

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1, reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 316, 2000 12 15, p. 30.

2

(3)  OL L 149, 2002 6 7, p. 3, reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1310/2002 (OL L 192, 2002 7 20, p. 9).

3

(4)  OL C 308, 2002 12 11, p. 2.

4

(5)  OL L 81, 2004 3 19, p. 89.

5

(6)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 60/2004 (OL L 9, 2004 1 15, p. 8).“

6

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/4

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 998/2004

2004 m. gegužės 17 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 950/2001 dėl importuojamos tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ir pirmiausia į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą,

atsižvelgdama į Komisijos, pasikonsultavusios su Patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 950/2001 (2) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino į Bendriją importuojamą tam tikrą aliuminio foliją (toliau – aptariamas produktas), kurios kilmės šalis yra, tarp kitų, Rusija. 2001 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu (2001/381/EB) (3) buvo priimtas Rusijos eksportuojančio gamintojo „United Company Siberian Aluminium“ įsipareigojimas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 950/2001 (2) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino į Bendriją importuojamą tam tikrą aliuminio foliją (toliau – aptariamas produktas), kurios kilmės šalis yra, tarp kitų, Rusija. 2001 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu (2001/381/EB) (3) buvo priimtas Rusijos eksportuojančio gamintojo „United Company Siberian Aluminium“ įsipareigojimas.

| (2) | Reglamentu (EB) Nr. 950/2001 buvo nustatyta 14,9 % muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje iš Rusijos importuojamos aptariamo produkto kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (EB) Nr. 950/2001 buvo nustatyta 14,9 % muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje iš Rusijos importuojamos aptariamo produkto kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu.

2.   Tyrimas

| (3) | 2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalines tarpines antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems produktams, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija, Ukraina ir Baltarusijos Respublika, peržiūras pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą. Tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis yra Rusija, importui nustatyta antidempingo priemonė yra viena iš tų priemonių, kurių peržiūra buvo inicijuota (toliau – priemonės). |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalines tarpines antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems produktams, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija, Ukraina ir Baltarusijos Respublika, peržiūras pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą. Tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis yra Rusija, importui nustatyta antidempingo priemonė yra viena iš tų priemonių, kurių peržiūra buvo inicijuota (toliau – priemonės).

| (4) | Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau – plėtra) tas priemones reikėtų patikslinti. |
| --- | --- |

(4)

Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau – plėtra) tas priemones reikėtų patikslinti.

| (5) | Kadangi tam tikram importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Rusija, kiekiui šiuo metu taikomas įsipareigojimas dėl kainos tam tikrai apimčiai, buvo inicijuota priemonių peržiūra, siekiant išnagrinėti, ar šis įsipareigojimas, kuris buvo nustatytas remiantis 15 valstybių narių Bendrijos duomenimis, turėtų būtų patikslintas atsižvelgiant į plėtrą. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi tam tikram importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Rusija, kiekiui šiuo metu taikomas įsipareigojimas dėl kainos tam tikrai apimčiai, buvo inicijuota priemonių peržiūra, siekiant išnagrinėti, ar šis įsipareigojimas, kuris buvo nustatytas remiantis 15 valstybių narių Bendrijos duomenimis, turėtų būtų patikslintas atsižvelgiant į plėtrą.

3.   Suinteresuotosios tyrimo šalys

| (6) | Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuotojus/gamintojus atitinkamose valstybėse, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime nurodyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuotojus/gamintojus atitinkamose valstybėse, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime nurodyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos.

| (7) | Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:






  a) | Bendrijos gamintojų asociacija:






  — | Eurometaux, Briuselis, Belgija |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:

a)

Bendrijos gamintojų asociacija:

—

Eurometaux, Briuselis, Belgija

| b) | eksportuojantys gamintojai:






  — | AB „United Company Siberian Aluminium“, Maskva, Rusija. |
| --- | --- | --- |

b)

eksportuojantys gamintojai:

—

AB „United Company Siberian Aluminium“, Maskva, Rusija.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (8) | Aptariamas produktas – tai ne mažiau kaip 0,009 mm, bet ne daugiau nei 0,018 mm storio, be padengimo, tik valcuota aliuminio folija, pateikiama ne platesniuose nei 650 mm pločio ritiniuose, šiuo metu klasifikuojama taikant KN kodą ex 7607 11 10. Aptariamas produktas yra daugiausia žinomas kaip buitinė aliuminio folija (toliau – BAF). |
| --- | --- |

(8)

Aptariamas produktas – tai ne mažiau kaip 0,009 mm, bet ne daugiau nei 0,018 mm storio, be padengimo, tik valcuota aliuminio folija, pateikiama ne platesniuose nei 650 mm pločio ritiniuose, šiuo metu klasifikuojama taikant KN kodą ex 7607 11 10. Aptariamas produktas yra daugiausia žinomas kaip buitinė aliuminio folija (toliau – BAF).

| (9) | BAF yra gaminama valcuojant aliuminio luitus arba pradinę foliją iki norimo storio. Po valcavimo folija yra termiškai apdorojama – atkaitinama, kad taptų lanksti. Po valcavimo ir atkaitinimo BAF yra sukama į ne platesnius nei 650 mm pločio ritinius. Ritinio matmenys lemia folijos pritaikymą, nes šio produkto naudotojai (vyniotojai arba pervyniotojai) pervynioja BAF į mažesnius, mažmeninei prekybai skirtus ritinėlius. Pervyniota į mažesnius ritinėlius BAF yra naudojama įvairiais tikslais, kaip trumpalaikė įvyniojimo medžiaga (daugiausiai namų ūkyje, maitinimo ir maisto bei gėlininkystės mažmeniniame versle). |
| --- | --- |

(9)

BAF yra gaminama valcuojant aliuminio luitus arba pradinę foliją iki norimo storio. Po valcavimo folija yra termiškai apdorojama – atkaitinama, kad taptų lanksti. Po valcavimo ir atkaitinimo BAF yra sukama į ne platesnius nei 650 mm pločio ritinius. Ritinio matmenys lemia folijos pritaikymą, nes šio produkto naudotojai (vyniotojai arba pervyniotojai) pervynioja BAF į mažesnius, mažmeninei prekybai skirtus ritinėlius. Pervyniota į mažesnius ritinėlius BAF yra naudojama įvairiais tikslais, kaip trumpalaikė įvyniojimo medžiaga (daugiausiai namų ūkyje, maitinimo ir maisto bei gėlininkystės mažmeniniame versle).

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Suinteresuotųjų šalių pareiškimai

| (10) | Rusijos eksportuojantis gamintojas, kuriam taikomas įsipareigojimas dėl kainos, pareiškė, kad importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, buvo nustatyta jo pardavimų ES 15 rinkoje pagrindu, ir todėl šį įsipareigojimą reikia peržiūrėti, kad būtų deramai atsižvelgta į ES 25 rinką. Jis pareiškė, kad tokia peržiūra yra būtina, siekiant išvengti diskriminavimo kitų aptariamo produkto eksportuotojų į ES naudai. |
| --- | --- |

(10)

Rusijos eksportuojantis gamintojas, kuriam taikomas įsipareigojimas dėl kainos, pareiškė, kad importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, buvo nustatyta jo pardavimų ES 15 rinkoje pagrindu, ir todėl šį įsipareigojimą reikia peržiūrėti, kad būtų deramai atsižvelgta į ES 25 rinką. Jis pareiškė, kad tokia peržiūra yra būtina, siekiant išvengti diskriminavimo kitų aptariamo produkto eksportuotojų į ES naudai.

2.   Iš valstybių narių gautos pastabos

| (11) | Valstybės narės pareiškė savo nuomonę ir dauguma jų pritaria priemonių patikslinimui, siekiant atsižvelgti į plėtrą. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės pareiškė savo nuomonę ir dauguma jų pritaria priemonių patikslinimui, siekiant atsižvelgti į plėtrą.

3.   Įvertinimas

| (12) | Atlikta turimų duomenų ir informacijos analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Rusijos į ES 10 apimtys yra didelės. Kadangi importo apimtis, kuriai taikomas šiuo metu galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, buvo nustatyta importo į 15 valstybių narių Bendriją pagrindu, todėl nėra atsižvelgta į rinkos padidėjimo, kuris atsirado dėl plėtros, poveikį. |
| --- | --- |

(12)

Atlikta turimų duomenų ir informacijos analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Rusijos į ES 10 apimtys yra didelės. Kadangi importo apimtis, kuriai taikomas šiuo metu galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, buvo nustatyta importo į 15 valstybių narių Bendriją pagrindu, todėl nėra atsižvelgta į rinkos padidėjimo, kuris atsirado dėl plėtros, poveikį.

4.   Išvada

| (13) | Apsvarsčius tai, kas išdėstyta pirmiau, prieita išvados, kad, siekiant atsižvelgti į plėtrą, reikia patikslinti priemones, kad būtų atsižvelgta į papildomą importo į ES 10 rinką apimtį. |
| --- | --- |

(13)

Apsvarsčius tai, kas išdėstyta pirmiau, prieita išvados, kad, siekiant atsižvelgti į plėtrą, reikia patikslinti priemones, kad būtų atsižvelgta į papildomą importo į ES 10 rinką apimtį.

| (14) | Pirminė importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos ES 15, buvo skaičiuojama Rusijos gamintojo, kurio įsipareigojimas buvo priimtas, eksporto į Bendriją per pirminio tyrimo laikotarpį pagrindu. Importo apimties, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, padidėjimo dydis buvo apskaičiuotas taikant tą patį skaičiavimo metodą. |
| --- | --- |

(14)

Pirminė importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos ES 15, buvo skaičiuojama Rusijos gamintojo, kurio įsipareigojimas buvo priimtas, eksporto į Bendriją per pirminio tyrimo laikotarpį pagrindu. Importo apimties, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, padidėjimo dydis buvo apskaičiuotas taikant tą patį skaičiavimo metodą.

| (15) | Todėl manoma, kad Komisija gali priimti pasiūlymą iš dalies pakeisti įsipareigojimą, atsižvelgiant į padėtį po plėtros ir remiantis 14 konstatuojamoje dalyje aprašytu metodu. |
| --- | --- |

(15)

Todėl manoma, kad Komisija gali priimti pasiūlymą iš dalies pakeisti įsipareigojimą, atsižvelgiant į padėtį po plėtros ir remiantis 14 konstatuojamoje dalyje aprašytu metodu.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Komisija gali priimti pasiūlymą pakeisti įsipareigojimą, padidinant importo apimtį, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, priimtas Sprendimu 2001/381/EB dėl tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis yra Rusija, importo. Padidinimas apskaičiuojamas naudojant tą patį skaičiavimo metodą, kuris buvo taikytas nustatant pirminį įsipareigojimą dėl kainos 15 valstybių narių Bendrijai, t.y. Rusijos gamintojo, kurio įsipareigojimas buvo priimtas, eksporto į Bendriją pagrindu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

B. COWEN

Pirmininkas

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 134, 2001 5 17, p. 1.

2

(3)  OL L 134, 2001 5 17, p. 67.

3

(4)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

4

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/7

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 999/2004

2004 m. gegužės 17 d.

dėl Reglamento (EB) Nr. 1531/2002 dėl importuojamų spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika, Malaizija ir Tailandas, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Singapūras, importui taikomos procedūros nutraukimo taikymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

uatsižvelgdama į1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), toliau – pagrindinis reglamentas), ir ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą,

atsižvelgdama į Komisijos, pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1531/2002 (2) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino į Bendriją importuojamus spalvotojo vaizdo televizijos imtuvus (toliau – aptariamas produktas), kurių kilmės šalis yra inter alia Kinijos Liaudies Respublika (toliau – Kinija). Komisijos sprendimu 2002/683/EB (3) buvo priimtas įsipareigojimas dėl septynių eksportuotojų Kinijoje: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd, ir Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1531/2002 (2) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino į Bendriją importuojamus spalvotojo vaizdo televizijos imtuvus (toliau – aptariamas produktas), kurių kilmės šalis yra inter alia Kinijos Liaudies Respublika (toliau – Kinija). Komisijos sprendimu 2002/683/EB (3) buvo priimtas įsipareigojimas dėl septynių eksportuotojų Kinijoje: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd, ir Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd.

| (2) | Reglamentu (EB) Nr. 1531/2002 buvo nustatyta 44,6 % muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje iš Kinijos importuojamos aptariamo produkto kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (EB) Nr. 1531/2002 buvo nustatyta 44,6 % muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje iš Kinijos importuojamos aptariamo produkto kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu.

2.   Tyrimas

| (3) | 2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalines tarpines antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems produktams, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija, Ukraina ir Baltarusijos Respublika, peržiūras pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą. Spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Kinija, importui nustatyta antidempingo priemonė yra viena iš tų priemonių, kurių peržiūra buvo inicijuota (toliau – priemonės). |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalines tarpines antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems produktams, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija, Ukraina ir Baltarusijos Respublika, peržiūras pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą. Spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Kinija, importui nustatyta antidempingo priemonė yra viena iš tų priemonių, kurių peržiūra buvo inicijuota (toliau – priemonės).

| (4) | Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau – plėtra) tas priemones reikėtų patikslinti. |
| --- | --- |

(4)

Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau – plėtra) tas priemones reikėtų patikslinti.

| (5) | Kadangi tam tikram importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Kinija, kiekiui šiuo metu taikomas įsipareigojimas dėl kainos tam tikrai apimčiai, buvo inicijuota priemonių peržiūra, siekiant išnagrinėti, ar šis įsipareigojimas, kuris buvo nustatytas remiantis 15 valstybių narių Bendrijos duomenimis, turėtų būti patikslintas atsižvelgiant į plėtrą. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi tam tikram importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Kinija, kiekiui šiuo metu taikomas įsipareigojimas dėl kainos tam tikrai apimčiai, buvo inicijuota priemonių peržiūra, siekiant išnagrinėti, ar šis įsipareigojimas, kuris buvo nustatytas remiantis 15 valstybių narių Bendrijos duomenimis, turėtų būti patikslintas atsižvelgiant į plėtrą.

3.   Suinteresuotosios tyrimo šalys

| (6) | Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuotojus/gamintojus atitinkamose valstybėse, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime nurodyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuotojus/gamintojus atitinkamose valstybėse, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime nurodyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos.

| (7) | Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:






  a) | Bendrijos gamintojas:






  — | Royal Philips Electronics, Eindhoven, Nyderlandai; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:

a)

Bendrijos gamintojas:

—

Royal Philips Electronics, Eindhoven, Nyderlandai;

| b) | eksportuojantys gamintojai:






  — | Kinijos prekybos rūmai, Pekinas, Kinijos Liaudies Respublika, šių eksportuojančių gamintojų vardu: |
| --- | --- | --- |

b)

eksportuojantys gamintojai:

—

Kinijos prekybos rūmai, Pekinas, Kinijos Liaudies Respublika, šių eksportuojančių gamintojų vardu:

| — | Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, |
| --- | --- |

—

Haier Electrical Appliances Corporation Ltd,

| — | Hisense Import & Export Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Hisense Import & Export Co., Ltd,

| — | Konka Group Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Konka Group Co., Ltd,

| — | Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Sichuan Changhong Electric Co. Ltd,

| — | Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd,

| — | TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd,

| — | Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (8) | Aptariamas produktas – tai spalvotojo vaizdo televizijos imtuvai, kurių ekrano įstrižainės ilgis yra daugiau negu 15,5 cm, nepaisant to, ar tame pačiame korpuse yra įmontuotas radijo imtuvas ir/arba laikrodis. Šis produktas šiuo metu klasifikuojamas taikant KN kodus ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 ir 8528 12 66. |
| --- | --- |

(8)

Aptariamas produktas – tai spalvotojo vaizdo televizijos imtuvai, kurių ekrano įstrižainės ilgis yra daugiau negu 15,5 cm, nepaisant to, ar tame pačiame korpuse yra įmontuotas radijo imtuvas ir/arba laikrodis. Šis produktas šiuo metu klasifikuojamas taikant KN kodus ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 ir 8528 12 66.

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Suinteresuotųjų šalių pareiškimai

| (9) | Kinijos mašinų ir elektroninių prekių importo ir eksporto prekybos rūmai (CCCME), bendrovių, kurioms kartu su CCCME buvo suteiktas įsipareigojimas, vardu pareiškė, kad importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, buvo nustatyta 15 valstybių narių ES tikrojo suvartojimo dalies pagrindu. Todėl jie teigė, kad šį įsipareigojimą reikia peržiūrėti, kad būtų deramai atsižvelgta į 25 valstybių narių ES rinką. Jie teigė, kad tokia peržiūra yra būtina, siekiant išvengti diskriminavimo kitų aptariamo produkto eksportuotojų į ES naudai. |
| --- | --- |

(9)

Kinijos mašinų ir elektroninių prekių importo ir eksporto prekybos rūmai (CCCME), bendrovių, kurioms kartu su CCCME buvo suteiktas įsipareigojimas, vardu pareiškė, kad importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, buvo nustatyta 15 valstybių narių ES tikrojo suvartojimo dalies pagrindu. Todėl jie teigė, kad šį įsipareigojimą reikia peržiūrėti, kad būtų deramai atsižvelgta į 25 valstybių narių ES rinką. Jie teigė, kad tokia peržiūra yra būtina, siekiant išvengti diskriminavimo kitų aptariamo produkto eksportuotojų į ES naudai.

2.   Iš valstybių narių gautos pastabos

| (10) | Valstybės narės pareiškė savo nuomonę ir dauguma jų pritaria priemonių patikslinimui, siekiant atsižvelgti į plėtrą. |
| --- | --- |

(10)

Valstybės narės pareiškė savo nuomonę ir dauguma jų pritaria priemonių patikslinimui, siekiant atsižvelgti į plėtrą.

3.   Įvertinimas

| (11) | Atlikta turimų duomenų ir informacijos analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Kinijos į ES 10 apimtys yra didelės. Kadangi importo apimtis, kuriai taikomas šiuo metu galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, buvo nustatyta 15 valstybių narių ES pagrindu, todėl nėra atsižvelgta į rinkos padidėjimo, kuris atsirado dėl plėtros, poveikį. |
| --- | --- |

(11)

Atlikta turimų duomenų ir informacijos analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Kinijos į ES 10 apimtys yra didelės. Kadangi importo apimtis, kuriai taikomas šiuo metu galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, buvo nustatyta 15 valstybių narių ES pagrindu, todėl nėra atsižvelgta į rinkos padidėjimo, kuris atsirado dėl plėtros, poveikį.

4.   Išvada

| (12) | Apsvarsčius tai, kas išdėstyta pirmiau, prieita išvados, kad, siekiant atsižvelgti į plėtrą, reikia patikslinti priemones, kad būtų atsižvelgta į papildomą importo į ES 10 rinką apimtį. |
| --- | --- |

(12)

Apsvarsčius tai, kas išdėstyta pirmiau, prieita išvados, kad, siekiant atsižvelgti į plėtrą, reikia patikslinti priemones, kad būtų atsižvelgta į papildomą importo į ES 10 rinką apimtį.

| (13) | Pirminė importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos 15 valstybių narių ES, buvo skaičiuojama kaip augantis dydis, kuris turėtų pasiekti nustatytą ES tikrojo suvartojimo dalį penktaisiais įsipareigojimo taikymo metais. Importo apimties, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, padidėjimo dydį galima apskaičiuoti taikant tą patį skaičiavimo metodą. |
| --- | --- |

(13)

Pirminė importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos 15 valstybių narių ES, buvo skaičiuojama kaip augantis dydis, kuris turėtų pasiekti nustatytą ES tikrojo suvartojimo dalį penktaisiais įsipareigojimo taikymo metais. Importo apimties, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, padidėjimo dydį galima apskaičiuoti taikant tą patį skaičiavimo metodą.

| (14) | Todėl manoma, kad Komisija gali priimti pasiūlymą iš dalies pakeisti įsipareigojimą, atsižvelgiant į padėtį po plėtros ir remiantis 13 konstatuojamoje dalyje aprašytu metodu, |
| --- | --- |

(14)

Todėl manoma, kad Komisija gali priimti pasiūlymą iš dalies pakeisti įsipareigojimą, atsižvelgiant į padėtį po plėtros ir remiantis 13 konstatuojamoje dalyje aprašytu metodu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Komisija gali priimti pasiūlymą pakeisti įsipareigojimą, padidinant importo apimtį, kuriai taikomas įsipareigojimas dėl kainos, priimtas Sprendimu 2002/683/EB dėl spalvotojo vaizdo televizijos imtuvų, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importo. Padidinimas apskaičiuojamas naudojant tą patį skaičiavimo metodą, kuris buvo taikytas nustatant pirminį įsipareigojimą dėl kainos 15 valstybių narių ES, t.y. kaip augantis dydis, kuris pasiekia nustatytą ES tikrojo suvartojimo dalį penktaisiais įsipareigojimo taikymo metais.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

B. COWEN

Pirmininkas

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 231, 2002 8 29, p. 1.

2

(3)  OL L 231, 2002 8 29, p. 42.

3

(4)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

4

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1000/2004

2004 m. gegužės 18 d.

priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl kai kurių orientuoto grūdėtumo plokščių valcavimo produktų, kurių plotis didesnis kaip 500 mm, ir kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamus kai kuriuos orientuoto grūdėtumo plokščius valcavimo produktus, kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijai nepriklausančių šalių (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (2) (bazinis reglamentas), ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnį ir 22 straipsnio c dalį,

pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 990/2004 (3) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 151/2003 (4), nustatantį antidempingo priemones importuojamiems kai kuriems orientuoto grūdėtumo plokštiems valcavimo produktams (toliau – „aptariamasis produktas“), kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija (Rusija). Aptariamojo produkto, kurį pagamino Novolipetsk Iron & Steel Corporation, grynajai franko Bendrijos siena kainai iki muito yra nustatytas 40, 1% importo muito tarifas, o OOO Viz Stal pagaminto aptariamojo produkto – 14,7 % muito tarifas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 990/2004 (3) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 151/2003 (4), nustatantį antidempingo priemones importuojamiems kai kuriems orientuoto grūdėtumo plokštiems valcavimo produktams (toliau – „aptariamasis produktas“), kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija (Rusija). Aptariamojo produkto, kurį pagamino Novolipetsk Iron & Steel Corporation, grynajai franko Bendrijos siena kainai iki muito yra nustatytas 40, 1% importo muito tarifas, o OOO Viz Stal pagaminto aptariamojo produkto – 14,7 % muito tarifas.

2.   Tyrimas

| (2) | 2004 m. kovo 20 d. Komisija pranešime Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5) paskelbė pradedanti galiojančių priemonių (toliau – „priemonių“) dalinį laikiną pakeitimą pagal bazinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir 22 straipsnio c dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. kovo 20 d. Komisija pranešime Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5) paskelbė pradedanti galiojančių priemonių (toliau – „priemonių“) dalinį laikiną pakeitimą pagal bazinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir 22 straipsnio c dalies nuostatas.

| (3) | Komisija savo iniciatyva pradėjo iš naujo svarstyti priemones siekdama ištirti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „plėtra“) ir, atsižvelgiant į Bendrijos interesą, reikalinga priemones pritaikyti taip, kad būtų išvengta staigaus itin žalingo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant tarpinius vartotojus, platintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija savo iniciatyva pradėjo iš naujo svarstyti priemones siekdama ištirti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „plėtra“) ir, atsižvelgiant į Bendrijos interesą, reikalinga priemones pritaikyti taip, kad būtų išvengta staigaus itin žalingo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant tarpinius vartotojus, platintojus ir vartotojus.

| (4) | Visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar vartotojų asociacijas, eksportuotojus ir (arba) gamintojus suinteresuotose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas, suinteresuotąsias šalis dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., (toliau – „10 ES valstybių“) buvo pranešta apie tyrimo pradžią ir buvo suteikta proga pareikšti savo nuomonę raštu, pateikti informaciją ir pagrįsti ją dokumentais per pranešime dėl naujo svarstymo nurodytą laiko tarpą. Buvo išklausytos visos suinteresuotos šalys, kurios to pageidavo ir nurodė priežastis, dėl kurių jos turi būti išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar vartotojų asociacijas, eksportuotojus ir (arba) gamintojus suinteresuotose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas, suinteresuotąsias šalis dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., (toliau – „10 ES valstybių“) buvo pranešta apie tyrimo pradžią ir buvo suteikta proga pareikšti savo nuomonę raštu, pateikti informaciją ir pagrįsti ją dokumentais per pranešime dėl naujo svarstymo nurodytą laiko tarpą. Buvo išklausytos visos suinteresuotos šalys, kurios to pageidavo ir nurodė priežastis, dėl kurių jos turi būti išklausytos.

3.   Tyrimo rezultatas

| (5) | Kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 990/2004, atlikus tyrimą, padaryta išvada, kad dėl Bendrijos intereso esamas priemones reikia pritaikyti su sąlyga, kad toks pritaikymas nesukels grėsmės pageidaujamam prekybos apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(5)

Kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 990/2004, atlikus tyrimą, padaryta išvada, kad dėl Bendrijos intereso esamas priemones reikia pritaikyti su sąlyga, kad toks pritaikymas nesukels grėsmės pageidaujamam prekybos apsaugos lygiui.

4.   Įsipareigojimai

| (6) | Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 990/2004 išvadomis, Komisija pagal bazinio reglamento 8 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkamoms įmonėms pasiūlė pateikti įsipareigojimus. Atsiliepdami į pasiūlymą, įsipareigojimus pateikė: i) vienas aptariamojo produkto gamintojas eksportuotojas Rusijoje (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) kartu su viena Šveicarijos kompanija (Stinol A.G.); ir ii) antras aptariamojo produkto gamintojas eksportuotojas Rusijoje (OOO Viz Stal) ir su ja susijusi kompanija Duferco S.A. (Šveicarija). |
| --- | --- |

(6)

Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 990/2004 išvadomis, Komisija pagal bazinio reglamento 8 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkamoms įmonėms pasiūlė pateikti įsipareigojimus. Atsiliepdami į pasiūlymą, įsipareigojimus pateikė: i) vienas aptariamojo produkto gamintojas eksportuotojas Rusijoje (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) kartu su viena Šveicarijos kompanija (Stinol A.G.); ir ii) antras aptariamojo produkto gamintojas eksportuotojas Rusijoje (OOO Viz Stal) ir su ja susijusi kompanija Duferco S.A. (Šveicarija).

| (7) | Reikėtų pažymėti, kad taikant bazinio reglamento 22 straipsnio c dalį, šie įsipareigojimai yra laikomi specialiosiosiomis priemonėmis, nes remiantis Reglamento (EB) Nr. 990/2004 išvadomis jie nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui. |
| --- | --- |

(7)

Reikėtų pažymėti, kad taikant bazinio reglamento 22 straipsnio c dalį, šie įsipareigojimai yra laikomi specialiosiosiomis priemonėmis, nes remiantis Reglamento (EB) Nr. 990/2004 išvadomis jie nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui.

| (8) | Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 990/2004 nuostatas pateikdamas įsipareigojimą atitinkamas gamintojas eksportuotojas įsipareigoja neviršyti maksimalių importo ribų ir, siekiant kontroliuoti įsipareigojimų laikymąsi, atitinkami gamintojai eksportuotojai taip pat sutiko iš esmės nekeisti įprastinių prekybos su atskirais 10 ES valstybių klientais modelių. Gamintojai eksportuotojai taip pat žino, kad tuo atveju, jei nustatoma, kad tie prekybos modeliai gerokai pakito, arba kad įsipareigojimo vykdymą dėl bet kokios priežasties tapo sunku ar neįmanoma kontroliuoti, Komisija turi teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą, arba Komisija gali pakeisti maksimalią importo ribą ar imtis kitų taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

(8)

Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 990/2004 nuostatas pateikdamas įsipareigojimą atitinkamas gamintojas eksportuotojas įsipareigoja neviršyti maksimalių importo ribų ir, siekiant kontroliuoti įsipareigojimų laikymąsi, atitinkami gamintojai eksportuotojai taip pat sutiko iš esmės nekeisti įprastinių prekybos su atskirais 10 ES valstybių klientais modelių. Gamintojai eksportuotojai taip pat žino, kad tuo atveju, jei nustatoma, kad tie prekybos modeliai gerokai pakito, arba kad įsipareigojimo vykdymą dėl bet kokios priežasties tapo sunku ar neįmanoma kontroliuoti, Komisija turi teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą, arba Komisija gali pakeisti maksimalią importo ribą ar imtis kitų taisomųjų veiksmų.

| (9) | Kita įsipareigojimų salyga: jeigu įsipareigojimai kokiu nors būdu pažeidžiami, Komisija turės teisę atsisakyti įmonių įsipareigojimų ir vietoj jų nustatyti antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(9)

Kita įsipareigojimų salyga: jeigu įsipareigojimai kokiu nors būdu pažeidžiami, Komisija turės teisę atsisakyti įmonių įsipareigojimų ir vietoj jų nustatyti antidempingo muitą.

| (10) | Įmonės nuolat teiks išsamią informaciją apie savo eksportą į Bendriją tam, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(10)

Įmonės nuolat teiks išsamią informaciją apie savo eksportą į Bendriją tam, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą.

| (11) | Siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą, kai atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas išleisti prekes laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, prekės atleidžiamos nuo muito tik tuo atveju, jei pateikiama sąskaita faktūra, kurioje nurodyti mažiausiai visi Tarybos reglamento (EB) Nr. 990/2004 priede numatyti duomenys. Tokio informacijos kiekio reikia ir tam, kad muitinės darbuotojai galėtų pakankamai aiškiai įsitikinti, kad siunta atitinka prekybos dokumentus. Kai tokia sąskaita faktūra nepateikiama arba kai ji neatitinka muitinei pateikto produkto, turi būti mokamas atitinkamas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą, kai atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas išleisti prekes laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, prekės atleidžiamos nuo muito tik tuo atveju, jei pateikiama sąskaita faktūra, kurioje nurodyti mažiausiai visi Tarybos reglamento (EB) Nr. 990/2004 priede numatyti duomenys. Tokio informacijos kiekio reikia ir tam, kad muitinės darbuotojai galėtų pakankamai aiškiai įsitikinti, kad siunta atitinka prekybos dokumentus. Kai tokia sąskaita faktūra nepateikiama arba kai ji neatitinka muitinei pateikto produkto, turi būti mokamas atitinkamas antidempingo muitas.

| (12) | Atsižvelgiant į išvardytas sąlygas, įsipareigojimų pasiūlymai laikomi priimtinais. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į išvardytas sąlygas, įsipareigojimų pasiūlymai laikomi priimtinais.

| (13) | Įsipareigojimai yra priimami pradiniam šešių mėnesių laikotarpiui, nenukrypstant nuo normalios priemonių taikymo trukmės, ir po to jie nustoja galioti, nebent Komisija nusprendžia, kad specialiąsias priemones reikėtų taikyti dar šešis mėnesius. |
| --- | --- |

(13)

Įsipareigojimai yra priimami pradiniam šešių mėnesių laikotarpiui, nenukrypstant nuo normalios priemonių taikymo trukmės, ir po to jie nustoja galioti, nebent Komisija nusprendžia, kad specialiąsias priemones reikėtų taikyti dar šešis mėnesius.

B.   IMPORTO REGISTRAVIMAS

| (14) | Atsižvelgiant į neįprastas šio atvejo aplinkybes ir jame slypinčią įsipareigojimų pažeidimo grėsmę, nulemtą 10 ES valstybių ir 15 ES valstybių kainų skirtumų, ir į jų trumpalaikiškumą, manoma, kad atsirado pakankamas pagrindas įpareigoti imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamo produkto kai kuriuos importuojamus kiekius maksimalų devynių mėnesių laikotarpį, remiantis bazinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies nuostatomis. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į neįprastas šio atvejo aplinkybes ir jame slypinčią įsipareigojimų pažeidimo grėsmę, nulemtą 10 ES valstybių ir 15 ES valstybių kainų skirtumų, ir į jų trumpalaikiškumą, manoma, kad atsirado pakankamas pagrindas įpareigoti imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamo produkto kai kuriuos importuojamus kiekius maksimalų devynių mėnesių laikotarpį, remiantis bazinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies nuostatomis.

| (15) | Todėl muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamo produkto importuojamus kiekius, kurių kilmės šalis Rusija, eksportuojamus įmonių, kurios pasiūlė priimtinus įsipareigojimus ir kurias prašoma atleisti nuo antidempingo muitų. |
| --- | --- |

(15)

Todėl muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamo produkto importuojamus kiekius, kurių kilmės šalis Rusija, eksportuojamus įmonių, kurios pasiūlė priimtinus įsipareigojimus ir kurias prašoma atleisti nuo antidempingo muitų.

| (16) | Pastebėjus, kad įmonės įsipareigojimus pažeidė, laisvai cirkuliuoti Bendrijoje išleistoms prekėms gali būti atgaline data nuo įsipareigojimo pažeidimo dienos nustatyti antidempingo muitas, |
| --- | --- |

(16)

Pastebėjus, kad įmonės įsipareigojimus pažeidė, laisvai cirkuliuoti Bendrijoje išleistoms prekėms gali būti atgaline data nuo įsipareigojimo pažeidimo dienos nustatyti antidempingo muitas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įsipareigojimai, kuriuos pagal antidempingo procedūrą dėl orientuoto grūdėtumo plokščių šaltai valcuotų produktų iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių plotis didesnis kaip 500 mm ir kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija, importo pasiūlė toliau nurodyti gamintojai eksportuotojai, yra priimti.

| Valstybė | Įmonė | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Rusijos Federacija | Pagamino Novolipetsk Iron & Steel Corporation (Lipeckas, Rusija), ir savo pirmam Bendrijos klientui kaip importuotojui pardavė Stinol A.G (Luganas, Šveicarija). | A524 |
| Rusijos Federacija | Pagamino OAO Viz Stal (Jekaterinburgas, Rusija), ir pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui pardavė Duferco S.A. (Luganas, Šveicarija). | A525 |

Valstybė

Įmonė

TARIC papildomas kodas

Rusijos Federacija

Pagamino Novolipetsk Iron & Steel Corporation (Lipeckas, Rusija), ir savo pirmam Bendrijos klientui kaip importuotojui pardavė Stinol A.G (Luganas, Šveicarija).

A524

Rusijos Federacija

Pagamino OAO Viz Stal (Jekaterinburgas, Rusija), ir pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui pardavė Duferco S.A. (Luganas, Šveicarija).

A525

2 straipsnis

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 384/96 14 straipsnio 5 dalies nuostatomis, šiuo reglamentu muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti importuojamus orientuoto grūdėtumo plokščius šaltai valcuotus produktus iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių plotis didesnis kaip 500 mm, ir kurių kilmės šalis yra Rusijos Federacija, ir kurie klasifikuojami KN kodais 7225 11 00 (plokšti produktai, kurių plotis didesnis kaip 600 mm ) ir ex 7226 11 00 (plokšti produktai, kurių plotis didesnis kaip 500 mm, bet mažesnis kaip 600 mm), pagamintus ir parduotus 1 straipsnyje išvardytų įmonių, kurias prašoma atleisti nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 990/2004 numatytų antidempingo muitų.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir galioja šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

Pascal LAMY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 77, 2004 3 13, p. 12.

2

(3)  OL L 182, 2004 5 19, p. 5.

3

(4)  OL L 25, 2003 1 30, p. 7.

4

(5)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

5

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1001/2004

2004 m. gegužės 18 d.

priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija ir Ukraina, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamą amonio nitratą, kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija arba Ukraina

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijai nepriklausančių šalių (1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (2) (toliau – „bazinis reglamentas“), ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnį ir 22 straipsnio c punktą,

pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Po svarstymų dėl priemonių galiojimo pabaigos ir dėl laikinų priemonių Taryba Reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (3) nustatė antidempingo muitą amonio nitratui („toliau aptariamasis produktas“), kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija (toliau – „Rusija“). Reglamentu (EB) Nr. 132/2001 (4) Taryba nustatė antidempingo muitą amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Ukraina, importui. Reglamentu (EB) Nr. 993/2004 (5) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentus (EB) Nr. 658/2002 ir (EB) Nr. 132/2001. |
| --- | --- |

(1)

Po svarstymų dėl priemonių galiojimo pabaigos ir dėl laikinų priemonių Taryba Reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (3) nustatė antidempingo muitą amonio nitratui („toliau aptariamasis produktas“), kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija (toliau – „Rusija“). Reglamentu (EB) Nr. 132/2001 (4) Taryba nustatė antidempingo muitą amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Ukraina, importui. Reglamentu (EB) Nr. 993/2004 (5) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentus (EB) Nr. 658/2002 ir (EB) Nr. 132/2001.

| (2) | Priemonės – tai specifinis muitas, kurio dydis yra 47,07 EUR/t Rusijai ir 33,25 EUR/t Ukrainai. |
| --- | --- |

(2)

Priemonės – tai specifinis muitas, kurio dydis yra 47,07 EUR/t Rusijai ir 33,25 EUR/t Ukrainai.

2.   Tyrimas

| (3) | 2004 m. kovo 20 d. Komisija pranešime Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (6) paskelbė pradedanti galiojančių priemonių (toliau – „priemonių“) dalinį laikiną pakeitimą pagal bazinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir 22 straipsnio c punkto nuostatas. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 20 d. Komisija pranešime Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (6) paskelbė pradedanti galiojančių priemonių (toliau – „priemonių“) dalinį laikiną pakeitimą pagal bazinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir 22 straipsnio c punkto nuostatas.

| (4) | Komisija savo iniciatyva pradėjo iš naujo svarstyti priemones siekdama ištirti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „plėtra“) ir atsižvelgiant į Bendrijos interesą reikalinga priemones pritaikyti taip, kad būtų išvengta staigaus itin žalingo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant tarpinius vartotojus, platintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

(4)

Komisija savo iniciatyva pradėjo iš naujo svarstyti priemones siekdama ištirti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „plėtra“) ir atsižvelgiant į Bendrijos interesą reikalinga priemones pritaikyti taip, kad būtų išvengta staigaus itin žalingo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant tarpinius vartotojus, platintojus ir vartotojus.

| (5) | Visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar vartotojų asociacijas, eksportuotojus ir (arba) gamintojus suinteresuotose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas, suinteresuotąsias šalis dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., (toliau – „10 ES valstybių“) buvo pranešta apie tyrimo pradžią ir buvo suteikta proga pareikšti savo nuomonę raštu, pateikti informaciją ir pagrįsti ją dokumentais per pranešime dėl naujo svarstymo nurodytą laiko tarpą. Buvo išklausytos visos suinteresuotosios šalys, kurios to pageidavo ir nurodė priežastis, dėl kurių jos turi būti išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar vartotojų asociacijas, eksportuotojus ir (arba) gamintojus suinteresuotose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas, suinteresuotąsias šalis dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., (toliau – „10 ES valstybių“) buvo pranešta apie tyrimo pradžią ir buvo suteikta proga pareikšti savo nuomonę raštu, pateikti informaciją ir pagrįsti ją dokumentais per pranešime dėl naujo svarstymo nurodytą laiko tarpą. Buvo išklausytos visos suinteresuotosios šalys, kurios to pageidavo ir nurodė priežastis, dėl kurių jos turi būti išklausytos.

3.   Tyrimo rezultatas

| (6) | Kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 993/2004, atlikus tyrimą, padaryta išvada, kad dėl Bendrijos intereso esamas priemones reikia pritaikyti su sąlyga, kad toks pritaikymas nesukels grėsmės pageidaujamam prekybos apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(6)

Kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 993/2004, atlikus tyrimą, padaryta išvada, kad dėl Bendrijos intereso esamas priemones reikia pritaikyti su sąlyga, kad toks pritaikymas nesukels grėsmės pageidaujamam prekybos apsaugos lygiui.

4.   Įsipareigojimai

| (7) | Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 993/2004 išvadomis, Komisija pagal bazinio reglamento 8 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkamoms įmonėms pasiūlė pateikti įsipareigojimus. Atsiliepdami į pasiūlymą, įsipareigojimus pasiūlė: i) vienas aptariamojo produkto gamintojas eksportuotojas Ukrainoje (OJSC „Azot“), ii) gamintojas eksportuotojas Rusijoje (CJSC MCC Eurochem dėl produktų, pagamintų jos gamykloje JSC Nak Azot (Rusija)) kartu su partnerių įmone Cumberland Sound Ltd. (Didžiosios Britanijos Mergelių salos), iii) du susiję gamintojai eksportuotojai Rusijoje (OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ ir JSC „Azot“) atskirai ir iv) du susiję gamintojai eksportuotojai kartu (Joint Stock Company „Acron“ (Rusija) ir Joint Stock Company „Dorogobuzh“ (Rusija)). |
| --- | --- |

(7)

Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 993/2004 išvadomis, Komisija pagal bazinio reglamento 8 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkamoms įmonėms pasiūlė pateikti įsipareigojimus. Atsiliepdami į pasiūlymą, įsipareigojimus pasiūlė: i) vienas aptariamojo produkto gamintojas eksportuotojas Ukrainoje (OJSC „Azot“), ii) gamintojas eksportuotojas Rusijoje (CJSC MCC Eurochem dėl produktų, pagamintų jos gamykloje JSC Nak Azot (Rusija)) kartu su partnerių įmone Cumberland Sound Ltd. (Didžiosios Britanijos Mergelių salos), iii) du susiję gamintojai eksportuotojai Rusijoje (OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ ir JSC „Azot“) atskirai ir iv) du susiję gamintojai eksportuotojai kartu (Joint Stock Company „Acron“ (Rusija) ir Joint Stock Company „Dorogobuzh“ (Rusija)).

| (8) | Iš OAO „Kirovo–Čepeckij chimkombinat“ pateiktų duomenų ir viešai internetu skelbiamos informacijos Komisijai žinoma, kad JSC „Azot“ ir OAO „Kirovo–Čepeckij chimkombinat“ yra susijusios per agrocheminę korporaciją „Azot“, kuriai priklauso gerokai daugiau nei 5 % akcijų kiekvienoje iš įmonių. Todėl remiantis bazinio Reglamento 2 straipsniu ir 1993. m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (7) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2286/2003 (8) 143 straipsnyje pateiktu susijusių šalių apibrėžimu Komisija laiko JSC „Azot“ ir OAO „Kirovo–Čepeckij chimkombinat“ susijusiomis šalimis. Reikėtų pažymėti, kad per pirmuosius 2004 m. mėnesius pastebėtas neįprastai didelis vieno iš šių gamintojų eksportuotojų, OAO „Kirovo-Čepeckij chimkombinat“, eksporto į 10 ES valstybių apimčių padidėjimas, viršijęs tradicinių JSC „Azot“ ir OAO „Kirovo-Čepeckij chimkombinat“ eksporto į 10 ES valstybių apimčių sumą. Atsižvelgiant į tai, šių dviejų gamintojų eksportuotojų pasiūlymai įsipareigoti yra atmesti, kadangi pasiūlymas įsipareigoti negalėjo būti priimtas, nes maksimalus kartu paimtų abiejų gamintojų eksportuotojų įsipareigojimo balansas, apskaičiuotas iš 2001 m. ir 2002 m. tradicinių eksporto į 10 ES valstybių apimčių atėmus 2004 m. pirmaisiais mėnesiais pastebėtą neįprastai didelį eksporto į 10 ES valstybių apimčių padidėjimą, yra neigiamas. |
| --- | --- |

(8)

Iš OAO „Kirovo–Čepeckij chimkombinat“ pateiktų duomenų ir viešai internetu skelbiamos informacijos Komisijai žinoma, kad JSC „Azot“ ir OAO „Kirovo–Čepeckij chimkombinat“ yra susijusios per agrocheminę korporaciją „Azot“, kuriai priklauso gerokai daugiau nei 5 % akcijų kiekvienoje iš įmonių. Todėl remiantis bazinio Reglamento 2 straipsniu ir 1993. m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (7) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2286/2003 (8) 143 straipsnyje pateiktu susijusių šalių apibrėžimu Komisija laiko JSC „Azot“ ir OAO „Kirovo–Čepeckij chimkombinat“ susijusiomis šalimis. Reikėtų pažymėti, kad per pirmuosius 2004 m. mėnesius pastebėtas neįprastai didelis vieno iš šių gamintojų eksportuotojų, OAO „Kirovo-Čepeckij chimkombinat“, eksporto į 10 ES valstybių apimčių padidėjimas, viršijęs tradicinių JSC „Azot“ ir OAO „Kirovo-Čepeckij chimkombinat“ eksporto į 10 ES valstybių apimčių sumą. Atsižvelgiant į tai, šių dviejų gamintojų eksportuotojų pasiūlymai įsipareigoti yra atmesti, kadangi pasiūlymas įsipareigoti negalėjo būti priimtas, nes maksimalus kartu paimtų abiejų gamintojų eksportuotojų įsipareigojimo balansas, apskaičiuotas iš 2001 m. ir 2002 m. tradicinių eksporto į 10 ES valstybių apimčių atėmus 2004 m. pirmaisiais mėnesiais pastebėtą neįprastai didelį eksporto į 10 ES valstybių apimčių padidėjimą, yra neigiamas.

| (9) | Reikėtų pažymėti, kad taikant bazinio reglamento 22 straipsnio c punktą, bet kokie šiuo reglamentu priimti įsipareigojimai yra laikomi specialiosiomis priemonėmis, nes remiantis Reglamento (EB) Nr. 993/2004 išvadomis jie nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui. |
| --- | --- |

(9)

Reikėtų pažymėti, kad taikant bazinio reglamento 22 straipsnio c punktą, bet kokie šiuo reglamentu priimti įsipareigojimai yra laikomi specialiosiomis priemonėmis, nes remiantis Reglamento (EB) Nr. 993/2004 išvadomis jie nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui.

| (10) | Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 993/2004 nuostatas pateikdamas įsipareigojimą kiekvienas atitinkamas gamintojas eksportuotojas atskirai įsipareigoja laikytis minimalių importo kainų ir neviršyti maksimalių importo ribų, ir, siekiant kontroliuoti įsipareigojimų laikymąsi, atitinkami gamintojai eksportuotojai taip pat sutiko iš esmės nekeisti įprastinių prekybos su atskirais 10 ES valstybių klientais modelių. Gamintojai eksportuotojai taip pat žino, kad tuo atveju, jei nustatoma, kad tie prekybos modeliai gerokai pakito arba kad įsipareigojimo vykdymą dėl bet kokios priežasties tapo sunku ar neįmanoma kontroliuoti, Komisija turi teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą, arba Komisija gali pakeisti maksimalią importo ribą ar imtis kitų taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

(10)

Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 993/2004 nuostatas pateikdamas įsipareigojimą kiekvienas atitinkamas gamintojas eksportuotojas atskirai įsipareigoja laikytis minimalių importo kainų ir neviršyti maksimalių importo ribų, ir, siekiant kontroliuoti įsipareigojimų laikymąsi, atitinkami gamintojai eksportuotojai taip pat sutiko iš esmės nekeisti įprastinių prekybos su atskirais 10 ES valstybių klientais modelių. Gamintojai eksportuotojai taip pat žino, kad tuo atveju, jei nustatoma, kad tie prekybos modeliai gerokai pakito arba kad įsipareigojimo vykdymą dėl bet kokios priežasties tapo sunku ar neįmanoma kontroliuoti, Komisija turi teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą, arba Komisija gali pakeisti maksimalią importo ribą ar imtis kitų taisomųjų veiksmų.

| (11) | Kita įsipareigojimų sąlyga: jeigu įsipareigojimai kokiu nors būdu pažeidžiami, Komisija turės teisę atsisakyti įmonių įsipareigojimų ir vietoj jų nustatyti antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(11)

Kita įsipareigojimų sąlyga: jeigu įsipareigojimai kokiu nors būdu pažeidžiami, Komisija turės teisę atsisakyti įmonių įsipareigojimų ir vietoj jų nustatyti antidempingo muitą.

| (12) | Įmonės nuolat teiks išsamią informaciją apie savo eksportą į Bendriją tam, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(12)

Įmonės nuolat teiks išsamią informaciją apie savo eksportą į Bendriją tam, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą.

| (13) | Siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą, kai atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas išleisti prekes laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, prekės atleidžiamos nuo muito tik tuo atveju, jei pateikiama sąskaita faktūra, kurioje nurodyti mažiausiai visi Reglamento (EB) Nr. 993/2004 priede numatyti duomenys. Tokio informacijos kiekio reikia ir tam, kad muitinės darbuotojai galėtų pakankamai aiškiai įsitikinti, kad siunta atitinka prekybos dokumentus. Kai tokia sąskaita faktūra nepateikiama arba kai ji neatitinka muitinei pateikto produkto, turi būti mokamas atitinkamas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą, kai atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas išleisti prekes laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, prekės atleidžiamos nuo muito tik tuo atveju, jei pateikiama sąskaita faktūra, kurioje nurodyti mažiausiai visi Reglamento (EB) Nr. 993/2004 priede numatyti duomenys. Tokio informacijos kiekio reikia ir tam, kad muitinės darbuotojai galėtų pakankamai aiškiai įsitikinti, kad siunta atitinka prekybos dokumentus. Kai tokia sąskaita faktūra nepateikiama arba kai ji neatitinka muitinei pateikto produkto, turi būti mokamas atitinkamas antidempingo muitas.

| (14) | Atsižvelgiant į išvardytas sąlygas, JSC „Azot“, CJSC MCC Eurochem pateikti įsipareigojimai dėl produktų, pagamintų jos gamykloje JSC Nak Azot (Rusija), ir Joint Stock Company „Acron“ kartu su Joint Stock Company „Dorogobuzh“ įsipareigojimai laikomi priimtinais. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į išvardytas sąlygas, JSC „Azot“, CJSC MCC Eurochem pateikti įsipareigojimai dėl produktų, pagamintų jos gamykloje JSC Nak Azot (Rusija), ir Joint Stock Company „Acron“ kartu su Joint Stock Company „Dorogobuzh“ įsipareigojimai laikomi priimtinais.

| (15) | Įsipareigojimai yra priimami pradiniam šešių mėnesių laikotarpiui, nenukrypstant nuo normalios priemonių taikymo trukmės. Tačiau praėjus šešiems mėnesiams nuo įsipareigojimų priėmimo datos, jie bus priimami ir toliau tik tuo atveju, jei Komisija, atlikusi įvertinimą, nustatys, kad galutiniams 10 ES valstybių vartotojams išlieka ypatingos nepalankios sąlygos, dėl kurių buvo priimti įsipareigojimai. Atsižvelgdama į įsipareigojimų trumpalaikiškumą ir ypatingas aplinkybes, kuriomis jie buvo priimti, su patariamuoju komitetu pasitarusios Komisijos tarnybos gali pritaikyti kai kurias įsipareigojimų sąlygas tuo atveju, jei po deramo laiko tarpo būtų nustatyta, kad įsipareigojimai nepadėjo pasiekti su jais sietų lūkesčių išlaikyti įprastines eksporto į 10 ES valstybių apimtis. Tačiau pritaikytosios įsipareigojimų sąlygos turi ir toliau ženkliai prisidėti prie žalos atitaisymo. |
| --- | --- |

(15)

Įsipareigojimai yra priimami pradiniam šešių mėnesių laikotarpiui, nenukrypstant nuo normalios priemonių taikymo trukmės. Tačiau praėjus šešiems mėnesiams nuo įsipareigojimų priėmimo datos, jie bus priimami ir toliau tik tuo atveju, jei Komisija, atlikusi įvertinimą, nustatys, kad galutiniams 10 ES valstybių vartotojams išlieka ypatingos nepalankios sąlygos, dėl kurių buvo priimti įsipareigojimai. Atsižvelgdama į įsipareigojimų trumpalaikiškumą ir ypatingas aplinkybes, kuriomis jie buvo priimti, su patariamuoju komitetu pasitarusios Komisijos tarnybos gali pritaikyti kai kurias įsipareigojimų sąlygas tuo atveju, jei po deramo laiko tarpo būtų nustatyta, kad įsipareigojimai nepadėjo pasiekti su jais sietų lūkesčių išlaikyti įprastines eksporto į 10 ES valstybių apimtis. Tačiau pritaikytosios įsipareigojimų sąlygos turi ir toliau ženkliai prisidėti prie žalos atitaisymo.

B.   IMPORTO REGISTRAVIMAS

| (16) | Atsižvelgiant į neįprastas šio atvejo aplinkybes ir jame slypinčią įsipareigojimų pažeidimo grėsmę, nulemtą 10 ES valstybių ir 15 ES valstybių kainų skirtumų, ir į jų trumpalaikiškumą, manoma, kad atsirado pakankamas pagrindas įpareigoti imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamo produkto kai kuriuos importuojamus kiekius maksimalų devynių mėnesių laikotarpį, remiantis bazinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies nuostatomis. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgiant į neįprastas šio atvejo aplinkybes ir jame slypinčią įsipareigojimų pažeidimo grėsmę, nulemtą 10 ES valstybių ir 15 ES valstybių kainų skirtumų, ir į jų trumpalaikiškumą, manoma, kad atsirado pakankamas pagrindas įpareigoti imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamo produkto kai kuriuos importuojamus kiekius maksimalų devynių mėnesių laikotarpį, remiantis bazinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies nuostatomis.

| (17) | Todėl muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamojo produkto importuojamus kiekius, kurių kilmės šalis yra Ukraina ir Rusija, eksportuojamus įmonių, kurios pasiūlė priimtinus įsipareigojimus ir kurias prašoma atleisti nuo antidempingo muitų. |
| --- | --- |

(17)

Todėl muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamojo produkto importuojamus kiekius, kurių kilmės šalis yra Ukraina ir Rusija, eksportuojamus įmonių, kurios pasiūlė priimtinus įsipareigojimus ir kurias prašoma atleisti nuo antidempingo muitų.

| (18) | Pastebėjus, kad įmonės įsipareigojimus pažeidė, laisvai cirkuliuoti Bendrijoje išleistoms prekėms gali būti atgaline data nuo įsipareigojimo pažeidimo dienos nustatyti muito mokesčiai, |
| --- | --- |

(18)

Pastebėjus, kad įmonės įsipareigojimus pažeidė, laisvai cirkuliuoti Bendrijoje išleistoms prekėms gali būti atgaline data nuo įsipareigojimo pažeidimo dienos nustatyti muito mokesčiai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įsipareigojimai, kuriuos pagal antidempingo procedūrą dėl amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Ukraina ir Rusijos Federacija, importo pasiūlė toliau nurodyti gamintojai eksportuotojai, yra priimti.

| Valstybė | Įmonė | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Ukraina | Pagamino ir eksportavo pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui OJSC „Azot“, (Čerkasai, Ukraina) | A521 |
| Rusijos Federacija | Pagamino OJSC MCC Eurochem (Maskva, Rusija) savo gamykloje JSC Nak Azot (Novomoskovskas, Rusija) ir pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui pardavė Cumberland Sound Ltd. (Tortola, Didžiosios Britanijos Mergelių salos) | A522 |
| Rusijos Federacija | Pagamino ir eksportavo pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui Joint Stock Company „Acron“ (Velikij Novgorod, Rusija) ir Joint Stock Company „Dorogobuzh“ (Verchnedneprovskij, Smolensko sritis, Rusija) | A532 |

Valstybė

Įmonė

TARIC papildomas kodas

Ukraina

Pagamino ir eksportavo pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui OJSC „Azot“, (Čerkasai, Ukraina)

A521

Rusijos Federacija

Pagamino OJSC MCC Eurochem (Maskva, Rusija) savo gamykloje JSC Nak Azot (Novomoskovskas, Rusija) ir pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui pardavė Cumberland Sound Ltd. (Tortola, Didžiosios Britanijos Mergelių salos)

A522

Rusijos Federacija

Pagamino ir eksportavo pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui Joint Stock Company „Acron“ (Velikij Novgorod, Rusija) ir Joint Stock Company „Dorogobuzh“ (Verchnedneprovskij, Smolensko sritis, Rusija)

A532

2 straipsnis

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 384/96 14 straipsnio 5 dalies nuostatomis, šiuo reglamentu muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti importuojamą amonio nitratą, kurio kilmės šalis yra Ukraina ir Rusijos Federacija, klasifikuojamą KN kodais 3102 30 90 ir 3102 40 90, pagamintą ir parduotą arba pagamintą ir eksportuotą 1 straipsnyje išvardytų įmonių, kurias prašoma atleisti nuo Reglamento (EB) Nr. 993/2004 numatytų antidempingo muitų.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir galioja šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

Pascal LAMY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 77, 2004 3 13, p. 12.

2

(3)  OL L 102, 2002 4 18, p. 1.

3

(4)  OL L 23, 2001 1 25, p. 1.

4

(5)  OL L 182, 2004 5 19, p. 28.

5

(6)  OL L 70, 2004 3 20, p. 15.

6

(7)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

7

(8)  OL L 343, 2003 12 31, p. 1.

8

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1002/2004

2004 m. gegužės 18 d.

priimantis įsipareigojimus, pasiūlytus pagal antidempingo procedūrą dėl kalio chlorido, kurio kilmės šalis Baltarusijos Respublika, Rusijos Federacija arba Ukraina, importo, ir įpareigojantis registruoti importuojamą kalio chloridą, kurio kilmės šalis Baltarusijos Respublika ir Rusijos Federacija

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijai nepriklausančių šalių (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (2) (bazinis reglamentas), ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnį ir 22 straipsnio c dalį,

pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 969/2000 (3) Taryba iš dalies pakeitė ir praplėtė priemones, kurios, remiantis Reglamentu (EB) No 3068/92 (4) su pakeitimais, padarytais Reglamentais (EB) Nr. 643/94 (5) ir (EB) Nr. 449/98 (6), taikomos į Bendriją importuojamam kalio chloridui (toliau – „aptariamasis produktas“), kurio kilmės šalis yra Baltarusijos Respublika (Baltarusija), Rusijos Federacija (Rusija) ir Ukraina. Reglamentu (EB) Nr. 992/2004 (7) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 969/2000. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 969/2000 (3) Taryba iš dalies pakeitė ir praplėtė priemones, kurios, remiantis Reglamentu (EB) No 3068/92 (4) su pakeitimais, padarytais Reglamentais (EB) Nr. 643/94 (5) ir (EB) Nr. 449/98 (6), taikomos į Bendriją importuojamam kalio chloridui (toliau – „aptariamasis produktas“), kurio kilmės šalis yra Baltarusijos Respublika (Baltarusija), Rusijos Federacija (Rusija) ir Ukraina. Reglamentu (EB) Nr. 992/2004 (7) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 969/2000.

| (2) | Priemonės yra nustatyto dydžio muitai, suskirstyti pagal produkto kategoriją ir rūšį nuo 19,51 EUR/t iki 48,19 EUR/t Baltarusijai, nuo 19,61 EUR/t iki 40,63 EUR/t Rusijai ir nuo 19,61 EUR/t iki 48,19 EUR/t Ukrainai. |
| --- | --- |

(2)

Priemonės yra nustatyto dydžio muitai, suskirstyti pagal produkto kategoriją ir rūšį nuo 19,51 EUR/t iki 48,19 EUR/t Baltarusijai, nuo 19,61 EUR/t iki 40,63 EUR/t Rusijai ir nuo 19,61 EUR/t iki 48,19 EUR/t Ukrainai.

2.   Tyrimas

| (3) | 2004 m. kovo 20 d. Komisija pranešime Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (8), paskelbė pradedanti galiojančių priemonių (toliau – „priemonių“) dalinį laikiną pakeitimą pagal bazinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir 22 straipsnio c dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 20 d. Komisija pranešime Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (8), paskelbė pradedanti galiojančių priemonių (toliau – „priemonių“) dalinį laikiną pakeitimą pagal bazinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir 22 straipsnio c dalies nuostatas.

| (4) | Komisija savo iniciatyva pradėjo iš naujo svarstyti priemones siekdama ištirti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „plėtra“) ir, atsižvelgiant į Bendrijos interesą, reikalinga priemones pritaikyti taip, kad būtų išvengta staigaus itin žalingo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant tarpinius vartotojus, platintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

(4)

Komisija savo iniciatyva pradėjo iš naujo svarstyti priemones siekdama ištirti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „plėtra“) ir, atsižvelgiant į Bendrijos interesą, reikalinga priemones pritaikyti taip, kad būtų išvengta staigaus itin žalingo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant tarpinius vartotojus, platintojus ir vartotojus.

| (5) | Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar vartotojų asociacijas, eksportuotojus ir (arba) gamintojus suinteresuotose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas, suinteresuotąsias šalis dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „10 ES valstybių“), buvo pranešta apie tyrimo pradžią ir buvo suteikta proga pareikšti savo nuomonę raštu, pateikti informaciją ir pagrįsti ją dokumentais per pranešime dėl naujo svarstymo nurodytą laiko tarpą. Buvo išklausytos visos suinteresuotosios šalys, kurios to pageidavo ir nurodė priežastis, dėl kurių jos turi būti išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar vartotojų asociacijas, eksportuotojus ir (arba) gamintojus suinteresuotose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas, suinteresuotąsias šalis dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „10 ES valstybių“), buvo pranešta apie tyrimo pradžią ir buvo suteikta proga pareikšti savo nuomonę raštu, pateikti informaciją ir pagrįsti ją dokumentais per pranešime dėl naujo svarstymo nurodytą laiko tarpą. Buvo išklausytos visos suinteresuotosios šalys, kurios to pageidavo ir nurodė priežastis, dėl kurių jos turi būti išklausytos.

3.   Tyrimo rezultatas

| (6) | Kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 992/2004, atlikus tyrimą, padaryta išvada, kad dėl Bendrijos intereso esamas priemones reikia pritaikyti su sąlyga, kad toks pritaikymas nesukels grėsmės pageidaujamam prekybos apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(6)

Kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 992/2004, atlikus tyrimą, padaryta išvada, kad dėl Bendrijos intereso esamas priemones reikia pritaikyti su sąlyga, kad toks pritaikymas nesukels grėsmės pageidaujamam prekybos apsaugos lygiui.

4.   Įsipareigojimai

| (7) | Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 992/2004 išvadomis, Komisija pagal bazinio reglamento 8 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkamoms įmonėms pasiūlė pateikti įsipareigojimus. Atsiliepdami į pasiūlymą, įsipareigojimus pateikė: i) vienas aptariamo produkto gamintojas eksportuotojas Baltarusijoje (Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali) kartu su savo partnerių įmonėmis Rusijoje (JSC International Potash Company), Austrijoje (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.) ir Lietuvoje (UAB „Baltkalis“); ii) gamintojas eksportuotojas Rusijoje (JSC Silvinit) kartu su savo partnerių įmonėmis Rusijoje (JSC International Potash Company) ir Austrijoje (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.); ir iii) antras gamintojas eksportuotojas Rusijoje (JSC Uralkali) kartu su įmone Kipre (Fertexim Ltd.). |
| --- | --- |

(7)

Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 992/2004 išvadomis, Komisija pagal bazinio reglamento 8 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkamoms įmonėms pasiūlė pateikti įsipareigojimus. Atsiliepdami į pasiūlymą, įsipareigojimus pateikė: i) vienas aptariamo produkto gamintojas eksportuotojas Baltarusijoje (Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali) kartu su savo partnerių įmonėmis Rusijoje (JSC International Potash Company), Austrijoje (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.) ir Lietuvoje (UAB „Baltkalis“); ii) gamintojas eksportuotojas Rusijoje (JSC Silvinit) kartu su savo partnerių įmonėmis Rusijoje (JSC International Potash Company) ir Austrijoje (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.); ir iii) antras gamintojas eksportuotojas Rusijoje (JSC Uralkali) kartu su įmone Kipre (Fertexim Ltd.).

| (8) | Reikėtų pažymėti, kad taikant bazinio reglamento 22 straipsnio c dalį, šie įsipareigojimai yra laikomi specialiosiomis priemonėmis, nes remiantis Reglamento (EB) Nr. 992/2004 išvadomis jie nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų pažymėti, kad taikant bazinio reglamento 22 straipsnio c dalį, šie įsipareigojimai yra laikomi specialiosiomis priemonėmis, nes remiantis Reglamento (EB) Nr. 992/2004 išvadomis jie nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui.

| (9) | Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 992/2004 nuostatas pateikdamas įsipareigojimą kiekvienas atitinkamas gamintojas eksportuotojas atskirai įsipareigoja laikytis minimalių importo kainų ir neviršyti maksimalių importo ribų, ir siekiant kontroliuoti įsipareigojimų laikymąsi, atitinkami gamintojai eksportuotojai taip pat sutiko iš esmės nekeisti įprastinių prekybos su atskirais 10 ES valstybių klientais modelių. Gamintojai eksportuotojai taip pat žino, kad tuo atveju, jei nustatoma, kad tie tradiciniai prekybos modeliai gerokai pakito, arba kad įsipareigojimo vykdymą dėl bet kokios priežasties tapo sunku ar neįmanoma kontroliuoti, Komisija turi teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą, arba Komisija gali pakeisti maksimalią importo ribą ar imtis kitų taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

(9)

Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 992/2004 nuostatas pateikdamas įsipareigojimą kiekvienas atitinkamas gamintojas eksportuotojas atskirai įsipareigoja laikytis minimalių importo kainų ir neviršyti maksimalių importo ribų, ir siekiant kontroliuoti įsipareigojimų laikymąsi, atitinkami gamintojai eksportuotojai taip pat sutiko iš esmės nekeisti įprastinių prekybos su atskirais 10 ES valstybių klientais modelių. Gamintojai eksportuotojai taip pat žino, kad tuo atveju, jei nustatoma, kad tie tradiciniai prekybos modeliai gerokai pakito, arba kad įsipareigojimo vykdymą dėl bet kokios priežasties tapo sunku ar neįmanoma kontroliuoti, Komisija turi teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą, arba Komisija gali pakeisti maksimalią importo ribą ar imtis kitų taisomųjų veiksmų.

| (10) | Kita įsipareigojimų sąlyga: jeigu įsipareigojimai kokiu nors būdu pažeidžiami, Komisija turės teisę atsisakyti įmonių įsipareigojimų ir vietoj jų nustatyti antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(10)

Kita įsipareigojimų sąlyga: jeigu įsipareigojimai kokiu nors būdu pažeidžiami, Komisija turės teisę atsisakyti įmonių įsipareigojimų ir vietoj jų nustatyti antidempingo muitą.

| (11) | Įmonės nuolat teiks išsamią informaciją apie savo eksportą į Bendriją tam, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(11)

Įmonės nuolat teiks išsamią informaciją apie savo eksportą į Bendriją tam, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą.

| (12) | Siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą, kai atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas išleisti prekes laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, prekės atleidžiamos nuo muito tik tuo atveju, jei pateikiama sąskaita faktūra, kurioje nurodyti mažiausiai visi Tarybos reglamento (EB) Nr. 992/2004 priede numatyti duomenys. Tokio informacijos kiekio reikia ir tam, kad muitinės darbuotojai galėtų pakankamai aiškiai įsitikinti, kad siunta atitinka prekybos dokumentus. Kai tokia sąskaita faktūra nepateikiama, arba kai ji neatitinka muitinei pateikto produkto, turi būti mokamas atitinkamas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą, kai atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas išleisti prekes laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, prekės atleidžiamos nuo muito tik tuo atveju, jei pateikiama sąskaita faktūra, kurioje nurodyti mažiausiai visi Tarybos reglamento (EB) Nr. 992/2004 priede numatyti duomenys. Tokio informacijos kiekio reikia ir tam, kad muitinės darbuotojai galėtų pakankamai aiškiai įsitikinti, kad siunta atitinka prekybos dokumentus. Kai tokia sąskaita faktūra nepateikiama, arba kai ji neatitinka muitinei pateikto produkto, turi būti mokamas atitinkamas antidempingo muitas.

| (13) | Atsižvelgiant į išvardytas sąlygas, įsipareigojimų pasiūlymai laikomi priimtinais. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į išvardytas sąlygas, įsipareigojimų pasiūlymai laikomi priimtinais.

| (14) | Įsipareigojimai yra priimami pradiniam dvylikos mėnesių laikotarpiui, nenukrypstant nuo normalios priemonių taikymo trukmės. Tačiau praėjus šešiems mėnesiams nuo įsipareigojimų priėmimo datos, jie bus priimami ir toliau tik tuo atveju, jei Komisija, atlikusi įvertinimą, nustatys, kad galutiniams 10 ES valstybių vartotojams išlieka ypatingos nepalankios sąlygos, dėl kurių buvo priimti įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(14)

Įsipareigojimai yra priimami pradiniam dvylikos mėnesių laikotarpiui, nenukrypstant nuo normalios priemonių taikymo trukmės. Tačiau praėjus šešiems mėnesiams nuo įsipareigojimų priėmimo datos, jie bus priimami ir toliau tik tuo atveju, jei Komisija, atlikusi įvertinimą, nustatys, kad galutiniams 10 ES valstybių vartotojams išlieka ypatingos nepalankios sąlygos, dėl kurių buvo priimti įsipareigojimai.

B.   IMPORTO REGISTRAVIMAS

| (15) | Atsižvelgiant į neįprastas šio atvejo aplinkybes ir jame slypinčią įsipareigojimų pažeidimo grėsmę, nulemtą 10 ES valstybių ir 15 ES valstybių kainų skirtumų, ir į jų trumpalaikiškumą, manoma, kad atsirado pakankamas pagrindas įpareigoti imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamojo produkto kai kuriuos importuojamus kiekius maksimalų devynių mėnesių laikotarpį pagal bazinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgiant į neįprastas šio atvejo aplinkybes ir jame slypinčią įsipareigojimų pažeidimo grėsmę, nulemtą 10 ES valstybių ir 15 ES valstybių kainų skirtumų, ir į jų trumpalaikiškumą, manoma, kad atsirado pakankamas pagrindas įpareigoti imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamojo produkto kai kuriuos importuojamus kiekius maksimalų devynių mėnesių laikotarpį pagal bazinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies nuostatas.

| (16) | Todėl muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamojo produkto importuojamus kiekius, kurių kilmės šalis yra Baltarusija ir Rusija, eksportuojamus įmonių, kurios pasiūlė priimtinus įsipareigojimus ir kurias prašoma atleisti nuo antidempingo muitų. |
| --- | --- |

(16)

Todėl muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti aptariamojo produkto importuojamus kiekius, kurių kilmės šalis yra Baltarusija ir Rusija, eksportuojamus įmonių, kurios pasiūlė priimtinus įsipareigojimus ir kurias prašoma atleisti nuo antidempingo muitų.

| (17) | Pastebėjus, kad įmonės įsipareigojimus pažeidė, laisvai cirkuliuoti Bendrijoje išleistoms prekėms gali būti atgaline data nuo įsipareigojimo pažeidimo dienos nustatyti muito mokesčiai, |
| --- | --- |

(17)

Pastebėjus, kad įmonės įsipareigojimus pažeidė, laisvai cirkuliuoti Bendrijoje išleistoms prekėms gali būti atgaline data nuo įsipareigojimo pažeidimo dienos nustatyti muito mokesčiai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įsipareigojimai, kuriuos pagal antidempingo procedūrą dėl kalio chlorido, kurio kilmės šalis yra Baltarusijos Respublika ir Rusijos Federacija, importo pasiūlė toliau nurodyti gamintojai eksportuotojai, yra priimti.

| Valstybė | Įmonė | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Baltarusijos Respublika | Pagamino Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali (Soligorskas, Baltarusija), ir JSC International Potash Company (Maskva, Rusija) arba Belurs Handelsgesellschaft m.b.H. (Viena, Austrija), arba UAB „Baltkalis“ (Vilnius, Lietuva) pardavė pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui | A518 |
| Rusijos Federacija | Pagamino JSC Silvinit (Solikamskas, Rusija), ir JSC International Potash Company (Maskva, Rusija) arba Belurs Handelsgesellschaft m.b.H. (Viena, Austrija) pardavė pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui | A519 |
| Rusijos Federacija | Pagamino JSC Uralkali (Bereznikai, Rusija), ir Fertexim Ltd. (Limasolis, Kipras) pardavė pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui | A520 |

Valstybė

Įmonė

TARIC papildomas kodas

Baltarusijos Respublika

Pagamino Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali (Soligorskas, Baltarusija), ir JSC International Potash Company (Maskva, Rusija) arba Belurs Handelsgesellschaft m.b.H. (Viena, Austrija), arba UAB „Baltkalis“ (Vilnius, Lietuva) pardavė pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui

A518

Rusijos Federacija

Pagamino JSC Silvinit (Solikamskas, Rusija), ir JSC International Potash Company (Maskva, Rusija) arba Belurs Handelsgesellschaft m.b.H. (Viena, Austrija) pardavė pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui

A519

Rusijos Federacija

Pagamino JSC Uralkali (Bereznikai, Rusija), ir Fertexim Ltd. (Limasolis, Kipras) pardavė pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui

A520

2 straipsnis

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 384/96 14 straipsnio 5 dalies nuostatomis, šiuo reglamentu muitinės institucijos įpareigojamos imtis reikalingų veiksmų registruoti į Bendriją importuojamą kalio chloridą, kurio kilmės šalis yra Baltarusijos Respublika ir Rusijos Federacija, ir klasifikuojamą KN kodais 3104 20 10 (TARIC kodai 3104201010 ir 3104201090), 3104 20 50 (TARIC kodai 3104205010 ir 3104205090), 3104 20 90 (TARIC kodas 3104209000), ex 3105 20 10 (TARIC kodai 3105201010 ir 3105201020), ex 3105 20 90 (TARIC kodai 3105209010 ir 3105209020), ex 3105 60 90 (TARIC kodai 3105609010 ir 3105609020), ex 3105 90 91 (TARIC kodai 3105909110 ir 3105909120), ex 3105 90 99 (TARIC kodai 3105909910 ir 3105909920), pagamintą ir parduotą arba pagamintą ir eksportuotą 1 straipsnyje išvardytų įmonių, kurias prašoma atleisti nuo Tarybos reglamente (EB) Nr. 992/2004 numatytų antidempingo muitų.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir galioja dvylika mėnesių.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

Pascal LAMY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 77, 2004 3 13, p. 12.

2

(3)  OL L 112, 2000 5 11, p. 4.

3

(4)  OL L 308, 1992 10 24, p. 41.

4

(5)  OL L 80, 1994 3 24, p. 1.

5

(6)  OL L 58, 1998 2 27, p. 15.

6

(7)  OL L 182, 2004 5 19, p. 23.

7

(8)  OL L 70, 2004 3 20, p. 15.

8

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1003/2004

2004 m. gegužės 19 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. gegužės 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| EUR/100 kg |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 97,3 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 83,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 64,5 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,6 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 74,0 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 55,0 |
| 204 | 45,7 |
| 220 | 39,6 |
| 388 | 49,5 |
| 400 | 35,9 |
| 624 | 58,5 |
| 999 | 47,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 73,7 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 62,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,0 |
| 400 | 125,2 |
| 404 | 105,0 |
| 508 | 60,7 |
| 512 | 69,7 |
| 524 | 68,7 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 101,4 |
| 804 | 96,6 |
| 999 | 86,7 |

EUR/100 kg

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

97,3

204

64,3

212

89,5

999

83,7

0707 00 05

052

106,9

096

64,5

999

85,7

0709 90 70

052

93,6

204

54,4

999

74,0

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

55,0

204

45,7

220

39,6

388

49,5

400

35,9

624

58,5

999

47,4

0805 50 10

388

73,7

528

51,4

999

62,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,0

400

125,2

404

105,0

508

60,7

512

69,7

524

68,7

528

71,8

720

101,4

804

96,6

999

86,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/22

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1004/2004

2004 m. gegužės 18 d.

nustatantis vieneto vertes naudojamas tam tikrų greitai gendančių prekių muitinei vertei nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (1),

atsižvelgdama į 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (2), ypač į jo 173 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 173-177 straipsniai numato, kad Komisija šio reglamento 26 priede pateiktoje klasifikacijoje nurodytiems produktams periodiškai nustato vieneto vertes. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 173-177 straipsniai numato, kad Komisija šio reglamento 26 priede pateiktoje klasifikacijoje nurodytiems produktams periodiškai nustato vieneto vertes.

| (2) | Pirmiau nurodytuose straipsniuose nustatytų taisyklių ir kriterijų taikymas elementams, kurie pateikiami Komisijai remiantis Reglamento (EEB) 2454/93 173 straipsnio 2 dalimi, sąlygoja, kad šio Reglamento priede nurodytos vieneto vertės būtų nustatytos aptariamiems produktams, |
| --- | --- |

(2)

Pirmiau nurodytuose straipsniuose nustatytų taisyklių ir kriterijų taikymas elementams, kurie pateikiami Komisijai remiantis Reglamento (EEB) 2454/93 173 straipsnio 2 dalimi, sąlygoja, kad šio Reglamento priede nurodytos vieneto vertės būtų nustatytos aptariamiems produktams,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 173 straipsnio 1 dalyje numatytos vieneto vertės nustatomos kaip nurodyta šio reglamento priede pateiktoje lentelėje.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. gegužės 21 d. dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

Komisijos narys

Erkki LIIKANEN

---

(1)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2700/2000 (OL L 311, 2000 12 12, p. 17).

1

(2)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2286/2003 (OL L 343, 2003 12 31, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Pozicija | Aprašymas | Vieneto vertės kiekis/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Rūšis, veislė, KN kodas | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Šviežios bulvės
  0701 90 50 | 49,70 | 29,13 | 1 587,72 | 369,80 | 777,61 | 12 745,21 |
| 171,61 | 32,41 | 21,15 | 236,92 | 11 868,03 | 1 997,64 |
| 455,44 | 33,49 | | | | |
| 1.30 | Svogūnai kiti (išskyrus sodinukus)
  0703 10 19 | 35,83 | 21,00 | 1 144,54 | 266,58 | 560,56 | 9 187,63 |
| 123,71 | 23,37 | 15,25 | 170,79 | 8 555,30 | 1 440,03 |
| 328,31 | 24,14 | | | | |
| 1.40 | Česnakai
  0703 20 00 | 131,69 | 77,20 | 4 207,20 | 979,90 | 2 060,55 | 33 772,70 |
| 454,74 | 85,89 | 56,05 | 627,81 | 31 448,31 | 5 293,40 |
| 1 206,84 | 88,75 | | | | |
| 1.50 | Porai
  ex 0703 90 00 | 50,52 | 29,61 | 1 613,96 | 375,91 | 790,47 | 12 955,85 |
| 174,45 | 32,95 | 21,50 | 240,84 | 12 064,18 | 2 030,65 |
| 462,97 | 34,05 | | | | |
| 1.60 | Žiediniai kopūstai
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Baltagūžiai ir raudongūžiai kopūstai
  0704 90 10 | 59,17 | 34,69 | 1 890,32 | 440,28 | 925,82 | 15 174,30 |
| 204,32 | 38,59 | 25,18 | 282,08 | 14 129,94 | 2 378,36 |
| 542,24 | 39,88 | | | | |
| 1.90 | Daiginti brokoliai arba kiti brokoliai (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | 61,43 | 36,01 | 1 962,50 | 457,09 | 961,17 | 15 753,72 |
| 212,12 | 40,06 | 26,14 | 292,85 | 14 669,48 | 2 469,18 |
| 562,94 | 41,40 | | | | |
| 1.100 | Kiniški bastučiai
  ex 0704 90 90 | 75,36 | 44,18 | 2 407,53 | 560,74 | 1 179,13 | 19 326,07 |
| 260,22 | 49,15 | 32,07 | 359,26 | 17 995,97 | 3 029,10 |
| 690,60 | 50,79 | | | | |
| 1.110 | Gūžinės salotos
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Morkos
  ex 0706 10 00 | 33,81 | 19,82 | 1 080,08 | 251,56 | 528,99 | 8 670,22 |
| 116,74 | 22,05 | 14,39 | 161,17 | 8 073,49 | 1 358,94 |
| 309,82 | 22,78 | | | | |
| 1.140 | Ridikai
  ex 0706 90 90 | 44,01 | 25,80 | 1 405,99 | 327,47 | 688,61 | 11 286,36 |
| 151,97 | 28,70 | 18,73 | 209,80 | 10 509,59 | 1 768,98 |
| 403,31 | 29,66 | | | | |
| 1.160 | Žirniai (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 438,55 | 257,08 | 14 010,49 | 3 263,19 | 6 861,88 | 112 467,20 |
| 1 514,33 | 286,02 | 186,65 | 2 090,68 | 104 726,72 | 17 627,68 |
| 4 018,91 | 295,54 | | | | |
| 1.170 | Pupelės | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Pupelės (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Pozicija

Aprašymas

Vieneto vertės kiekis/100 kg

Rūšis, veislė, KN kodas

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Šviežios bulvės

0701 90 50

49,70

29,13

1 587,72

369,80

777,61

12 745,21

171,61

32,41

21,15

236,92

11 868,03

1 997,64

455,44

33,49

1.30

Svogūnai kiti (išskyrus sodinukus)

0703 10 19

35,83

21,00

1 144,54

266,58

560,56

9 187,63

123,71

23,37

15,25

170,79

8 555,30

1 440,03

328,31

24,14

1.40

Česnakai

0703 20 00

131,69

77,20

4 207,20

979,90

2 060,55

33 772,70

454,74

85,89

56,05

627,81

31 448,31

5 293,40

1 206,84

88,75

1.50

Porai

ex 0703 90 00

50,52

29,61

1 613,96

375,91

790,47

12 955,85

174,45

32,95

21,50

240,84

12 064,18

2 030,65

462,97

34,05

1.60

Žiediniai kopūstai

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Baltagūžiai ir raudongūžiai kopūstai

0704 90 10

59,17

34,69

1 890,32

440,28

925,82

15 174,30

204,32

38,59

25,18

282,08

14 129,94

2 378,36

542,24

39,88

1.90

Daiginti brokoliai arba kiti brokoliai (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

61,43

36,01

1 962,50

457,09

961,17

15 753,72

212,12

40,06

26,14

292,85

14 669,48

2 469,18

562,94

41,40

1.100

Kiniški bastučiai

ex 0704 90 90

75,36

44,18

2 407,53

560,74

1 179,13

19 326,07

260,22

49,15

32,07

359,26

17 995,97

3 029,10

690,60

50,79

1.110

Gūžinės salotos

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Morkos

ex 0706 10 00

33,81

19,82

1 080,08

251,56

528,99

8 670,22

116,74

22,05

14,39

161,17

8 073,49

1 358,94

309,82

22,78

1.140

Ridikai

ex 0706 90 90

44,01

25,80

1 405,99

327,47

688,61

11 286,36

151,97

28,70

18,73

209,80

10 509,59

1 768,98

403,31

29,66

1.160

Žirniai (Pisum sativum)

0708 10 00

438,55

257,08

14 010,49

3 263,19

6 861,88

112 467,20

1 514,33

286,02

186,65

2 090,68

104 726,72

17 627,68

4 018,91

295,54

1.170

Pupelės

1.170.1

—

Pupelės (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

119,25

69,91

3 809,80

887,34

1 865,91

30 582,61

411,78

77,78

50,75

568,51

28 477,78

4 793,40

1 092,84

80,37

1.170.2

| — | Pupelės (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Pupelės (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

240,35

140,89

7 678,46

1 788,40

3 760,66

61 637,76

829,93

156,76

102,29

1 145,80

57 395,58

9 660,87

2 202,57

161,97

1.180

Stambiasėklės pupos

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišokai

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Šparagai:

1.200.1

| — | Žalieji
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Žalieji

ex 0709 20 00

363,83

213,28

11 623,28

2 707,19

5 692,71

93 304,25

1 256,31

237,29

154,85

1 734,45

86 882,65

14 624,15

3 334,14

245,19

1.200.2

| — | Žalieji
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Žalieji

ex 0709 20 00

330,76

193,89

10 566,93

2 461,15

5 175,34

84 824,56

1 142,13

215,72

140,77

1 576,82

78 986,56

13 295,08

3 031,13

222,90

1.210

Baklažanai

0709 30 00

104,96

61,53

3 353,04

780,96

1 642,21

26 916,04

362,41

68,45

44,67

500,35

25 063,56

4 218,72

961,82

70,73

1.220

Garbanotieji salierai (Apium graveolens var. Dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

101,77

59,66

3 251,25

757,25

1 592,35

26 098,92

351,41

66,37

43,31

485,16

24 302,68

4 090,65

932,62

68,58

1.230

Voveraitės

0709 59 10

994,91

583,22

31 784,39

7 402,93

15 566,96

255 144,67

3 435,42

648,88

423,43

4 742,93

237 584,51

39 990,41

9 117,36

670,47

1.240

Saldžiosios paprikos

0709 60 10

203,04

119,02

6 486,66

1 510,81

3 176,95

52 070,71

701,11

132,43

86,42

967,95

48 486,98

8 161,37

1 860,70

136,83

1.250

Pankolis

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Batatai (saldžiosios bulvės) sveikos, šviežios (skirtos vartoti žmonių maistui)

0714 20 10

111,23

65,20

3 553,45

827,64

1 740,36

28 524,81

384,08

72,54

47,34

530,25

26 561,60

4 470,87

1 019,31

74,96

2.10

Kaštainiai (Castanea spp.), švieži

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananasai, švieži

ex 0804 30 00

98,90

57,98

3 159,65

735,92

1 547,50

25 363,67

341,51

64,50

42,09

471,49

23 618,04

3 975,41

906,35

66,65

2.40

Avokados, šviežios

ex 0804 40 00

133,44

78,22

4 263,04

992,91

2 087,90

34 220,94

460,77

87,03

56,79

636,14

31 865,71

5 363,66

1 222,85

89,93

2.50

Gvajavos ir mangai, švieži

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Tikrieji apelsinai, švieži

2.60.1

| — | Raudonieji ir pusiau raudoni (sanguines, semi-sanguines)
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

Raudonieji ir pusiau raudoni (sanguines, semi-sanguines)

0805 10 10

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.60.2

| — | Navel, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia late, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita ir Hamlins veislių
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navel, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia late, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita ir Hamlins veislių

0805 10 30

36,77

21,55

1 174,68

273,60

575,32

9 429,62

126,97

23,98

15,65

175,29

8 780,63

1 477,96

336,96

24,78

2.60.3

| — | Kiti
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

Kiti

0805 10 50

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.70

Mandarinai (įskaitant tanžerinus ir satsumas, švieži; klementinos, vilkingai ir panašūs citrusų hibridai, švieži:

2.70.1

| — | Klementinos
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Klementinos

ex 0805 20

86,45

50,68

2 761,82

643,26

1 352,65

22 170,10

298,51

56,38

36,79

412,12

20 644,26

3 474,86

792,23

58,26

2.70.2

| — | Monrealiai ir satsumos
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Monrealiai ir satsumos

ex 0805 20

75,02

43,98

2 396,70

558,22

1 173,82

19 239,14

259,05

48,93

31,93

357,64

17 915,01

3 015,47

687,49

50,56

2.70.3

| — | Mandarinai ir vilkingai (wilkings)
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandarinai ir vilkingai (wilkings)

ex 0805 20 50

71,22

41,75

2 275,27

529,93

1 114,35

18 264,37

245,92

46,45

30,31

339,52

17 007,34

2 862,69

652,66

48,00

2.70.4

| — | Tanžerinai (tangerines) ir kiti
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tanžerinai (tangerines) ir kiti

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

34,35

20,13

1 097,29

255,57

537,57

8 808,34

118,60

22,40

14,62

163,74

8 202,11

1 380,59

314,76

23,15

2.85

Citrinos (Citrus aurantifolia), šviežios

0805 50 90

109,86

64,40

3 509,70

817,45

1 718,94

28 173,65

379,35

71,65

46,76

523,73

26 234,62

4 415,83

1 006,76

74,03

2.90

Greipfrutai, švieži

2.90.1

| — | baltieji
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

baltieji

ex 0805 40 00

58,01

34,01

1 853,23

431,64

907,65

14 876,51

200,31

37,83

24,69

276,54

13 852,64

2 331,69

531,60

39,09

2.90.2

| — | raudonieji
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

raudonieji

ex 0805 40 00

58,94

34,55

1 882,97

438,56

922,22

15 115,24

203,52

38,44

25,08

280,98

14 074,94

2 369,11

540,13

39,72

2.100

Valgomosios vynuogės

0806 10 10

165,36

96,93

5 282,67

1 230,39

2 587,28

42 405,85

570,80

107,85

70,38

788,29

39 487,30

6 646,53

1 515,33

111,43

2.110

Arbūzai

0807 11 00

50,05

29,34

1 598,95

372,41

783,11

12 835,32

172,82

32,64

21,30

238,60

11 951,94

2 011,76

458,66

33,73

2.120

Melionai (išskyrus arbūzus)

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey dew (įskaitant Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (įskaitant Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro veislių
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey dew (įskaitant Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (įskaitant Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro veislių

ex 0807 19 00

49,91

29,26

1 594,56

371,39

780,96

12 800,09

172,35

32,55

21,24

237,94

11 919,13

2 006,24

457,40

33,64

2.120.2

| — | kiti
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

kiti

ex 0807 19 00

89,70

52,58

2 865,60

667,43

1 403,48

23 003,21

309,73

58,50

38,18

427,61

21 420,03

3 605,44

822,00

60,45

2.140

Kriaušės

2.140.1

| — | Kriaušės — Nashi (Pyrus pyrifolia),
  Kriaušės — Ya (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Kriaušės — Nashi (Pyrus pyrifolia),

Kriaušės — Ya (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

54,31

31,84

1 735,11

404,13

849,80

13 928,34

187,54

35,42

23,12

258,92

12 969,73

2 183,07

497,72

36,60

2.140.2

| — | Kiti
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Kiti

ex 0808 20 50

79,81

46,78

2 549,61

593,83

1 248,71

20 466,61

275,57

52,05

33,97

380,46

19 058,01

3 207,86

731,36

53,78

2.150

Abrikosai

0809 10 00

608,11

356,47

19 427,29

4 524,82

9 514,85

155 949,81

2 099,80

396,61

258,81

2 898,98

145 216,67

24 442,98

5 572,72

409,81

2.160

Vyšnios

0809 20 95

0809 20 05

338,62

2 519,74

3 097,80

228,13

228,13

228,13

2.170

Persikai

0809 30 90

172,94

101,38

5 524,83

1 286,79

2 705,88

44 349,77

597,15

112,79

73,60

824,43

41 297,43

6 951,21

1 584,80

116,54

2.180

Nektarinai

ex 0809 30 10

209,78

122,97

6 701,93

1 560,95

3 282,39

53 798,82

724,38

136,82

89,28

1 000,08

50 096,16

8 432,22

1 922,45

141,37

2.190

Slyvos

0809 40 05

129,50

75,91

4 137,02

963,56

2 026,18

33 209,35

447,15

84,46

55,11

617,34

30 923,74

5 205,11

1 186,71

87,27

2.200

Braškės

0810 10 00

890,35

521,92

28 444,01

6 624,92

13 930,95

228 330,26

3 074,38

580,69

378,93

4 244,48

212 615,58

35 787,62

8 159,17

600,01

2.205

Avietės

0810 20 10

304,95

178,76

9 742,24

2 269,07

4 771,43

78 204,43

1 052,99

198,89

129,79

1 453,76

72 822,06

12 257,47

2 794,56

205,51

2.210

Mėlynės Vaccinium myrtillus

0810 40 30

1 605,61

941,21

51 294,42

11 947,34

25 122,34

411 758,68

5 544,17

1 047,18

683,35

7 654,26

383 419,67

64 537,49

14 713,81

1 082,02

2.220

Kiviai (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,51

72,99

3 977,84

926,48

1 948,22

31 931,54

429,95

81,21

52,99

593,58

29 733,87

5 004,83

1 141,04

83,91

2.230

Granatai

ex 0810 90 95

241,37

141,49

7 711,05

1 795,99

3 776,62

61 899,34

833,45

157,42

102,73

1 150,66

57 639,16

9 701,87

2 211,91

162,66

2.240

Khakis (įskaitant Sharon vaisių)

ex 0810 90 95

246,31

144,38

7 868,74

1 832,74

3 853,85

63 165,22

850,50

160,64

104,83

1 174,19

58 817,92

9 900,28

2 257,15

165,99

2.250

Ličiai

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/28

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1005/2004

2004 m. gegužės 19 d.

dėl specialios intervencinės priemonės, taikomos avižoms Suomijoje ir Švedijoje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1766/92 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 6 straipsnį,

Kadangi:

| (1) | Avižos yra vienas iš produktų, kuriems taikomos bendro grūdų sektoriaus rinkų organizavimo nuostatos. Tačiau avižų nėra tarp Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 4 straipsnyje nurodytų pagrindinių grūdų, kuriems taikomas intervencinis supirkimas. |
| --- | --- |

(1)

Avižos yra vienas iš produktų, kuriems taikomos bendro grūdų sektoriaus rinkų organizavimo nuostatos. Tačiau avižų nėra tarp Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 4 straipsnyje nurodytų pagrindinių grūdų, kuriems taikomas intervencinis supirkimas.

| (2) | Avižų Suomijoje ir Švedijoje tradiciškai gaminama daug ir jos gerai prisitaiko prie tose šalyse vyraujančių klimato sąlygų. Tos šalys pagamina gerokai daugiau avižų, negu joms reikia, ir todėl jos yra priverstos perteklių realizuoti trečiosiose šalyse. Šalims įstojus į Bendriją, ligtolinė padėtis niekuo nepasikeitė. |
| --- | --- |

(2)

Avižų Suomijoje ir Švedijoje tradiciškai gaminama daug ir jos gerai prisitaiko prie tose šalyse vyraujančių klimato sąlygų. Tos šalys pagamina gerokai daugiau avižų, negu joms reikia, ir todėl jos yra priverstos perteklių realizuoti trečiosiose šalyse. Šalims įstojus į Bendriją, ligtolinė padėtis niekuo nepasikeitė.

| (3) | Jei Suomijoje ir Švedijoje avižų būtų auginama mažiau, jų vietą užimtų kiti grūdai, kuriems taikomas intervencijų sistema, visų pirma miežiai. Miežių rinkai yra būdinga perprodukcija tiek šiose dviejose šalyse, tiek visoje Bendrijoje. Ši padėtis dar labiau pablogėtų, jei avižų auginimas būtų pakeistas miežių auginimu. Todėl reikėtų užtikrinti galimybę ir toliau eksportuoti avižas į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(3)

Jei Suomijoje ir Švedijoje avižų būtų auginama mažiau, jų vietą užimtų kiti grūdai, kuriems taikomas intervencijų sistema, visų pirma miežiai. Miežių rinkai yra būdinga perprodukcija tiek šiose dviejose šalyse, tiek visoje Bendrijoje. Ši padėtis dar labiau pablogėtų, jei avižų auginimas būtų pakeistas miežių auginimu. Todėl reikėtų užtikrinti galimybę ir toliau eksportuoti avižas į trečiąsias šalis.

| (4) | Už avižas gali būti skiriama grąžinamoji išmoka, numatyta Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 13 straipsnyje. Dėl savo geografinės padėties Suomija ir Švedija eksporto atžvilgiu yra nepalankesnėje padėtyje negu kitos valstybės narės. Grąžinamosios išmokos nustatymas remiantis minėtuoju 13 straipsniu yra palankus visų pirma eksportui iš tų kitų valstybių narių. Todėl reikėtų numatyti, kad avižų gamybą Suomijoje ir Švedijoje vis labiau keis miežių gamyba. Todėl per ateinančius prekybos metus reikėtų tikėtis, kad remiantis Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 4 straipsnio nuostatomis Suomijoje ir Švedijoje bus intervenciniam pirkimui pateiktas didelis kiekis miežių, kurių vienintelė realizavimo galimybė yra eksportas į trečiąsias šalis. Šis eksportas iš intervencinių sandėlių Bendrijos biudžetui kainuoja daugiau negu tiesioginis eksportas. |
| --- | --- |

(4)

Už avižas gali būti skiriama grąžinamoji išmoka, numatyta Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 13 straipsnyje. Dėl savo geografinės padėties Suomija ir Švedija eksporto atžvilgiu yra nepalankesnėje padėtyje negu kitos valstybės narės. Grąžinamosios išmokos nustatymas remiantis minėtuoju 13 straipsniu yra palankus visų pirma eksportui iš tų kitų valstybių narių. Todėl reikėtų numatyti, kad avižų gamybą Suomijoje ir Švedijoje vis labiau keis miežių gamyba. Todėl per ateinančius prekybos metus reikėtų tikėtis, kad remiantis Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 4 straipsnio nuostatomis Suomijoje ir Švedijoje bus intervenciniam pirkimui pateiktas didelis kiekis miežių, kurių vienintelė realizavimo galimybė yra eksportas į trečiąsias šalis. Šis eksportas iš intervencinių sandėlių Bendrijos biudžetui kainuoja daugiau negu tiesioginis eksportas.

| (5) | Šių papildomų išlaidų padeda išvengti speciali intervencinė priemonė tokia prasme, kaip vartojama Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 6 straipsnyje. Šios intervencijos galima imtis kaip priemonės, kuria būtų siekiama sumažinti avižų rinkos spaudimą Suomijoje ir Švedijoje. Šiame kontekste tinkamiausia priemonė yra grąžinamosios išmokos skyrimas konkurso tvarka tik toms avižoms, kurios pagamintos ir eksportuojamos iš šių dviejų valstybių. |
| --- | --- |

(5)

Šių papildomų išlaidų padeda išvengti speciali intervencinė priemonė tokia prasme, kaip vartojama Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 6 straipsnyje. Šios intervencijos galima imtis kaip priemonės, kuria būtų siekiama sumažinti avižų rinkos spaudimą Suomijoje ir Švedijoje. Šiame kontekste tinkamiausia priemonė yra grąžinamosios išmokos skyrimas konkurso tvarka tik toms avižoms, kurios pagamintos ir eksportuojamos iš šių dviejų valstybių.

| (6) | Dėl šios priemonės pobūdžio ir tikslų tiktų taikyti mutatis mutandis Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 13 straipsnio nuostatas ir šio reglamento taikymą normuojančius reglamentus, visų pirma 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1501/95, nustatantį kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2). |
| --- | --- |

(6)

Dėl šios priemonės pobūdžio ir tikslų tiktų taikyti mutatis mutandis Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 13 straipsnio nuostatas ir šio reglamento taikymą normuojančius reglamentus, visų pirma 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1501/95, nustatantį kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2).

| (7) | Reglamente (EB) Nr. 1501/95 viena iš konkurso laimėtojo prievolių yra numatytas įsipareigojimas pateikti prašymą eksporto licencijai gauti ir įmokėti užstatą. Dėl to reikia nustatyti šio užstato dydį. |
| --- | --- |

(7)

Reglamente (EB) Nr. 1501/95 viena iš konkurso laimėtojo prievolių yra numatytas įsipareigojimas pateikti prašymą eksporto licencijai gauti ir įmokėti užstatą. Dėl to reikia nustatyti šio užstato dydį.

| (8) | Aptariami grūdai turi būti faktiškai eksportuoti iš valstybių narių, kurioms pradedama taikyti speciali intervencinė priemonė. Todėl eksporto licencijų naudojimą būtina apriboti taikant jas tik, pirma, eksportui iš valstybės narės, kurioje buvo pateikta paraiška licencijai gauti ir, antra, Suomijoje ir Švedijoje pagamintoms avižoms. |
| --- | --- |

(8)

Aptariami grūdai turi būti faktiškai eksportuoti iš valstybių narių, kurioms pradedama taikyti speciali intervencinė priemonė. Todėl eksporto licencijų naudojimą būtina apriboti taikant jas tik, pirma, eksportui iš valstybės narės, kurioje buvo pateikta paraiška licencijai gauti ir, antra, Suomijoje ir Švedijoje pagamintoms avižoms.

| (9) | Siekiant užtikrinti vienodą elgesį su visais suinteresuotais asmenimis, būtina nustatyti vienodą išduodamų licencijų galiojimo laiką. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant užtikrinti vienodą elgesį su visais suinteresuotais asmenimis, būtina nustatyti vienodą išduodamų licencijų galiojimo laiką.

| (10) | Kad konkurso eksporto procedūros vyktų sklandžiai, būtina nustatyti minimalų pasiūlymuose nurodomą kiekį, pasiūlymų pateikimo terminą ir kompetentingoms įstaigoms pateiktų pasiūlymų perdavimo formuliarą. |
| --- | --- |

(10)

Kad konkurso eksporto procedūros vyktų sklandžiai, būtina nustatyti minimalų pasiūlymuose nurodomą kiekį, pasiūlymų pateikimo terminą ir kompetentingoms įstaigoms pateiktų pasiūlymų perdavimo formuliarą.

| (11) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Ypatinga intervencijos priemonė, kurios forma yra eksporto grąžinamoji išmoka, taikoma 100 000 tonų avižų, pagamintų Suomijoje ir Švedijoje ir eksportuotinų iš Suomijos ir Švedijos į visas trečiąsias šalis, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją.

Šiai grąžinamajai išmokai mutatis mutandis taikomos Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 13 straipsnio nuostatos ir šį straipsnį taikant priimtų nutarimų nuostatos.

2.   Suomijos ir Švedijos intervencinės agentūros yra atsakingos už 1 dalyje nurodytos priemonės įgyvendinimą.

2 straipsnis

1.   Siekiant nustatyti 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos grąžinamosios išmokos dydį, vykdomas konkursas.

2.   Konkursas vyksta dėl 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto avižų kiekio, eksportuotino į trečiąsias šalis, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją.

3.   Konkursas atidaromas iki 2004 m. liepos 15 d. Konkurso trukmės laikotarpiu vykdomi savaitiniai daliniai konkursai, kurių pasiūlymų pateikimo terminai nustatomi pranešime apie konkursą.

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1501/95 4 straipsnio 4 dalies nuostatų, pasiūlymų pateikimo pirmajam daliniam konkursui terminas baigiasi 2004 m. gegužės 27 d.

4.   Pasiūlymai pateikiami Suomijos arba Švedijos intervencinėms agentūroms pranešime apie konkursą nurodytais adresais.

5.   Konkursas vyksta laikantis šio reglamento ir Reglamento (EB) Nr. 1501/95 nuostatų.

3 straipsnis

Pasiūlymas galioja tuo atveju, jei:

| a) | jame nurodyta ne mažesnis nei 1 000 tonų kiekis; |
| --- | --- |

a)

jame nurodyta ne mažesnis nei 1 000 tonų kiekis;

| b) | jis pateikiamas kartu su konkurso dalyvio raštišku įsipareigojimu, kad pasiūlymas susijęs tik su Suomijoje ir Švedijoje pagamintomis avižomis ir kad jos bus eksportuotos iš Suomijos arba Švedijos. |
| --- | --- |

b)

jis pateikiamas kartu su konkurso dalyvio raštišku įsipareigojimu, kad pasiūlymas susijęs tik su Suomijoje ir Švedijoje pagamintomis avižomis ir kad jos bus eksportuotos iš Suomijos arba Švedijos.

Jei b punkte numatytas įsipareigojimas nevykdomas, Komisijos reglamento (EB) Nr. 1342/2003 (3) 12 straipsnyje numatytas užstatas negrąžinamas, išskyrus force majeure atvejį.

4 straipsnis

Remiantis 2 straipsnyje numatytu konkursu pildomos paraiškos ir eksporto licencijos 20 langelyje yra vienas iš šių dviejų įrašų:

| — | Asetus (EY) N:o ..../2004 — Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa, |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o ..../2004 — Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa,

| — | Förordning (EG) nr ..../2004 — Licensen giltig endast i Finland och Sverige. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr ..../2004 — Licensen giltig endast i Finland och Sverige.

5 straipsnis

Grąžinamoji išmoka suteikiama tik už eksportą iš Suomijos ir Švedijos.

6 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1501/95 5 straipsnio 3 dalies a punkte numatytas užstatas yra [12] eurų už toną.

7 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo Komisijos reglamento (EB) Nr. 1291/2000 (4) 23 straipsnio 1 dalies, eksporto licencijos, kurios buvo išduotos laikantis Reglamento (EB) Nr. 1501/95 8 straipsnio 1 dalies, nustatant licencijų galiojimo laiką, laikomos išduotomis pasiūlymo pateikimo dieną.

2.   Eksporto licencijos, išduotos šio konkurso 2 straipsnyje numatyta tvarka, galioja iki ketvirto mėnesio, skaičiuojant nuo licencijos išdavimo mėnesio, pabaigos tokia prasme, kaip vartojama šio straipsnio 1 dalyje.

3.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1291/2000 11 straipsnio nuostatų, eksporto licencijos, išduotos remiantis šiuo konkursu, numatytu šio reglamento 2 straipsnyje, galioja tik Suomijoje ir Švedijoje.

8 straipsnis

Suomijos ir Švedijos intervencinės agentūros perduoda Komisijai gautuosius pasiūlymus ne vėliau negu per pusantros valandos po to, kai pasibaigia savaitinis pasiūlymų pateikimo terminas, kuris buvo nurodytas pranešime apie konkursą, naudojant priede pateikiamą formuliarą.

Jei pasiūlymų negauta, Suomijos ir Švedijos intervencinės agentūros apie tai informuoja Komisiją per tą patį laiko tarpą, kuris buvo nurodytas pirmojoje pastraipoje.

Pasiūlymų pateikimo termino valandos nurodomos Belgijos laiku.

9 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1814/2003 yra anuliuojamas.

10 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 181, 1992 7 1, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1104/2003 (OL L 158, 2003 6 27, p. 1).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

(3)  OL L 189, 2003 7 29, p. 12.

3

(4)  OL L 152, 2000 6 24, p. 1.

4

---

PRIEDAS

Konkursas dėl grąžinamosios išmokos už avižų eksportą iš Suomijos ir Švedijos

[Reglamentas (EB) Nr. 1005/2004 (1)]

[Galutinis pasiūlymų pateikimo terminas]

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Pasiūlymų pateikėjų eilės numeriai | Kiekis tonomis | Eksporto grąžinamųjų išmokų dydis (eurų už toną) |
| 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| etc. | | |

1

2

3

Pasiūlymų pateikėjų eilės numeriai

Kiekis tonomis

Eksporto grąžinamųjų išmokų dydis (eurų už toną)

1

2

3

etc.

---

(1)  Elektroninio pašto adresas informacijos perdavimui: agri-c1-revente-marché-ue@cec.eu.int

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/31

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1006/2004

2004 m. gegužės 19 d.

nustatantis, kokia dalimi galima patenkinti paraiškas gauti sušaldytos galvijų mėsos kvotos antrosios dalies, numatytos Reglamente (EB) Nr. 780/2003, importo licencijas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2341/2003, kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 780/2003, kalbant apie tarifinių kvotų dalis, atidarytas sušaldytai galvijienai, kurios KN kodas yra 0202, ir produktams, kurių KN kodas yra 0206 29 91 (2), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

Komisijos reglamento (EB) Nr. 2341/2003, 1 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje yra nustatytas 5 742 tonų kvotos antrosios dalies kiekis, dėl kurio patvirtintieji operatoriai gali per laikotarpį nuo 2004 m. gegužės 3 d. iki 7 d. pateikti prašymus gauti importo licenciją. Šis kiekis buvo sumažintas iki 5 708,65929 tonų pagal Reglamento (EB) Nr. 385/2004 1 straipsnį. Kadangi importo licencijų prašoma didesniam kiekiui negu galimas kiekis, reikia nustatyti mažinimo koeficientą, laikantis Reglamento (EB) Nr. 2341/2003 1 straipsnio 3 dalies nuostatų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kiekviena paraiška importo licencijai gauti, pateikta laikantis Reglamento (EB) Nr. 780/2003 (3) 12 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos nuostatų nuo 2004 m. gegužės 3 d. iki 7d., patenkinama ne daugiau 3,67984 % prašomo kiekio.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. gegužės 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio reikalams

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).

1

(2)  OL L 346, 2003 12 31, p. 33. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 385/204 (OL L 64, 2004 3 2, p. 24).

2

(3)  OL L 114, 2003 5 8, p. 8.

3

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/32

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1007/2004

2004 m. gegužės 19 d.

iš dalies keičiantis importo muito mokesčius ryžių sektoriuje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3072/95 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1996 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1503/96, nustatantį Tarybos Reglamento (EB) Nr. 3072/95 dėl ryžių importo muitų taikymo taisykles (2), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 963/2004 (3) buvo nustatyti importo muitai ryžių sektoriuje. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 963/2004 (3) buvo nustatyti importo muitai ryžių sektoriuje.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1503/96 4 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jeigu muitų taikymo laikotarpiu vidutiniai importo muitai yra 10 eurų už toną didesni arba mažesni už fiksuotus muitus, Komisija daro atitinkamą patikslinimą. Toks svyravimas buvo užfiksuotas. Todėl reikėtų patikslinti Reglamente (EB) Nr. 963/2004 nustatytus importo muitus, |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1503/96 4 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jeigu muitų taikymo laikotarpiu vidutiniai importo muitai yra 10 eurų už toną didesni arba mažesni už fiksuotus muitus, Komisija daro atitinkamą patikslinimą. Toks svyravimas buvo užfiksuotas. Todėl reikėtų patikslinti Reglamente (EB) Nr. 963/2004 nustatytus importo muitus,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 963/2004 I ir II priedai keičiami šio reglamento I ir II priedais.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. gegužės 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 329, 1995 12 30, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 411/2002 (OL L 62, 2002 3 5, p. 27).

1

(2)  OL L 189, 1996 7 30, p. 71. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2294/2003 (OL L 340, 2003 12 24, p. 12).

2

(3)  OL L 178, 2004 5 13, p. 8.

3

---

I PRIEDAS

Ryžiams ir skaldytiems ryžiams taikomi importo muito mokesčiai

| (EUR/t) |
| --- |
| KN kodas | Importo muitas (5) |
| Trečiosios šalys (išskyrus AKR ir Bangladešą) (3) | AKR (1)
   (2)
   (3) | Bangladešas (4) | Indijos ir Pakistano
  Basmati (6) | Egiptas (8) |
| 1006 10 21 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 23 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 25 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 27 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 92 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 94 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 96 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 98 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 20 11 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 13 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 15 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 17 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 20 92 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 94 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 96 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 98 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 30 21 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 23 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 25 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 27 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 42 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 44 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 46 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 48 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 61 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 63 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 65 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 67 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 92 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 94 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 96 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 98 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 40 00 | (7) | 41,18 | (7) | | 96,00 |

(EUR/t)

KN kodas

Importo muitas (5)

Trečiosios šalys (išskyrus AKR ir Bangladešą) (3)

AKR (1)
   (2)
   (3)

Bangladešas (4)

Indijos ir Pakistano

Basmati (6)

Egiptas (8)

1006 10 21

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 23

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 25

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 27

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 92

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 94

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 96

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 98

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 20 11

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 13

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 15

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 17

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 20 92

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 94

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 96

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 98

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 30 21

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 23

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 25

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 27

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 42

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 44

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 46

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 48

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 61

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 63

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 65

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 67

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 92

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 94

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 96

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 98

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 40 00

(7)

41,18

(7)

96,00

---

(1)  Iš AKR valstybių importuojamiems ryžiams importo muitas yra taikomas pagal Tarybos reglamente (EB) Nr. 2286/2002 (OL L 348, 2002 12 21, p. 5) ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 638/2003 (OL L 93, 2003 4 10, p. 3) su pakeitimais nustatytą tvarką.

(2)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1706/98 nuostatas importo muitai netaikomi produktams, kilusiems iš Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių ir tiesiogiai įvežamiems į Reuniono užjūrio departamentą.

(3)  Muitas už ryžių įvežimą į Reuniono užjūrio departamentą yra nustatytas Reglamento (EB) Nr. 3072/95 11 straipsnio 3 dalyje.

(4)  Importuojamiems ryžiams, išskyrus iš Bangladešo kilusius skaldytus ryžius (KN kodas 1006 40 00), importo muitas taikomas pagal Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3491/90 (OL L 337, 1990 12 4, p. 1) ir Komisijos reglamente (EEB) Nr. 862/91 (OL L 88, 1991 4 9, p. 7) su pakeitimais nustatytą tvarką.

(5)  Pagal Tarybos sprendimo 91/482/EEB (OL L 263, 1991 9 19, p. 1) su pakeitimais 101 straipsnio 1 dalies nuostatas importuojami produktai, kilę iš užjūrio šalių ir teritorijų, nuo importo muito yra atleisti.

(6)  Basmati veislės lukštentiems ryžiams, kilusiems iš Indijos ir Pakistano, importo muitas yra sumažintas 250 eurų už toną (Reglamento (EB) Nr. 1503/96 su pakeitimais 4a straipsnis).

(7)  Bendrajame muitų tarife nurodytas muito mokestis.

(8)  Iš Egipto kilusiems ir atgabenamiems ryžiams importo muitas taikomas pagal Tarybos reglamente (EB) Nr. 2184/96 (OL L 292, 1996 11 15, p. 1) ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 196/97 (OL L 31, 1997 2 1, p. 53) nustatytą tvarką.

---

II PRIEDAS

Ryžių sektoriaus muito mokesčių apskaičiavimas

| | Žaliaviniai | Indica ryžiai | Japonica ryžiai | Skaldyti ryžiai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| lukštenti | nulukštenti | lukštenti | nulukštenti |
| 1. | Importo muitas (EUR/t) |

Žaliaviniai

Indica ryžiai

Japonica ryžiai

Skaldyti ryžiai

lukštenti

nulukštenti

lukštenti

nulukštenti

1.

Importo muitas (EUR/t)

(1)

203,91

416,00

247,13

402,53

(1)

Apskaičiavimo veiksniai:

| a) | CIF ARAG kaina (EUR/t) |
| --- | --- |

a)

CIF ARAG kaina (EUR/t)

—

340,32

227,43

321,29

404,74

—

| b) | FOB kaina (EUR/t) |
| --- | --- |

b)

FOB kaina (EUR/t)

—

—

—

296,25

379,70

—

| c) | Jūros frachtas (EUR/t) |
| --- | --- |

c)

Jūros frachtas (EUR/t)

—

—

—

25,04

25,04

—

| d) | Šaltinis |
| --- | --- |

d)

Šaltinis

—

USDA ir operatoriai

USDA ir operatoriai

Operatoriai

Operatoriai

—

---

(1)  Bendrajame muitų tarife nurodytas importo mokestis.

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/35

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1008/2004

2004 m. gegužės 19 d.

nustatantis laikiną apsaugos nuo subsidijavimo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (2) (toliau pagrindinis reglamentas), ypač į jo 12 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCESAS

1.   BENDRAS

| (1) | 2003 m. rugpjūčio 21 d. Komisija pranešime (pranešimas apie nagrinėjimo pradžią), paskelbtame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), paskelbė nagrinėjimo dėl apsaugos nuo subsidijavimo pradžią dėl tam tikrų grafito elektrodų sistemų, kurių kilmės šalis yra Indija. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. rugpjūčio 21 d. Komisija pranešime (pranešimas apie nagrinėjimo pradžią), paskelbtame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), paskelbė nagrinėjimo dėl apsaugos nuo subsidijavimo pradžią dėl tam tikrų grafito elektrodų sistemų, kurių kilmės šalis yra Indija.

| (2) | Nagrinėjimas pradėtas pagal 2003 m. liepos mėn. Europos anglies ir grafito asociacijos (EAGA), veikiančios gamintojų, gaminančių didelę dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visų Bendrijoje gaminamų tam tikrų grafito elektrodų sistemų, vardu, skundą. Skunde buvo pateikti šio produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti nagrinėjimo, dėl apsaugos nuo subsidijavimo, pradžią. |
| --- | --- |

(2)

Nagrinėjimas pradėtas pagal 2003 m. liepos mėn. Europos anglies ir grafito asociacijos (EAGA), veikiančios gamintojų, gaminančių didelę dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visų Bendrijoje gaminamų tam tikrų grafito elektrodų sistemų, vardu, skundą. Skunde buvo pateikti šio produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti nagrinėjimo, dėl apsaugos nuo subsidijavimo, pradžią.

| (3) | Prieš pradėdama nagrinėjimą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalyje, Komisija pranešė Indijos vyriausybei (toliau – IV), gavusi tinkamai pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad subsidijuojamos tam tikrų grafito elektrodų sistemos, kurių kilmės šalis yra Indija, daro materialinę žalą Bendrijos pramonei. Siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią situaciją ir prieiti abiem pusėm priimtiną sprendimą, IV buvo pakviesta konsultuotis. Nors IV konsultacijų neprašė, buvo tinkamai atsižvelgta į IV rašytines pastabas apie skunde dėl subsidijuojamo eksporto ir Bendrijos pramonei daromos materialinės žalos pateiktus kaltinimus. |
| --- | --- |

(3)

Prieš pradėdama nagrinėjimą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalyje, Komisija pranešė Indijos vyriausybei (toliau – IV), gavusi tinkamai pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad subsidijuojamos tam tikrų grafito elektrodų sistemos, kurių kilmės šalis yra Indija, daro materialinę žalą Bendrijos pramonei. Siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią situaciją ir prieiti abiem pusėm priimtiną sprendimą, IV buvo pakviesta konsultuotis. Nors IV konsultacijų neprašė, buvo tinkamai atsižvelgta į IV rašytines pastabas apie skunde dėl subsidijuojamo eksporto ir Bendrijos pramonei daromos materialinės žalos pateiktus kaltinimus.

| (4) | Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbtame pranešime buvo pranešta apie lygiagretaus nagrinėjimo dėl antidempingo priemonių toms pačioms prekėms, kurių kilmės šalis yra Indija, pradžią. |
| --- | --- |

(4)

Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbtame pranešime buvo pranešta apie lygiagretaus nagrinėjimo dėl antidempingo priemonių toms pačioms prekėms, kurių kilmės šalis yra Indija, pradžią.

| (5) | Komisija oficialiai informavo skundą pateikusius asmenis ir visus kitus žinomus Bendrijos gamintojus, gamintojus eksportuotojus, importuotojus, naudotojus ir tiekėjus, apie kuriuos žinoma, kad nagrinėjimo pradžia jiems turi reikšmę. Tiesiogiai suinteresuotoms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficialiai informavo skundą pateikusius asmenis ir visus kitus žinomus Bendrijos gamintojus, gamintojus eksportuotojus, importuotojus, naudotojus ir tiekėjus, apie kuriuos žinoma, kad nagrinėjimo pradžia jiems turi reikšmę. Tiesiogiai suinteresuotoms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laikotarpį.

| (6) | Du Indijos gamintojai eksportuotojai, IV, Bendrijos gamintojai, naudotojai ir importuotojai ir (arba) prekiautojai išdėstė savo nuomonę raštu. Visos šalys, pageidavusios būti išklausytos per pirmiau nurodytą laikotarpį ir nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl ko jos turėtų būti išklausytos, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Du Indijos gamintojai eksportuotojai, IV, Bendrijos gamintojai, naudotojai ir importuotojai ir (arba) prekiautojai išdėstė savo nuomonę raštu. Visos šalys, pageidavusios būti išklausytos per pirmiau nurodytą laikotarpį ir nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl ko jos turėtų būti išklausytos, buvo išklausytos.

2.   PAVYZDŽIŲ ATRANKA

| (7) | Atsižvelgiant į tai, kad nesusijusių importuotojų Bendrijoje yra labai daug, buvo nuspręsta, kad tikslinga išnagrinėti galimybę naudoti pavyzdžių atranką, kaip numatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnyje. Tam, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar pavyzdžių atranka būtina, ir teigiamo atsakymo atveju parinkti pavyzdį, visi nesusiję importuotojai pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį buvo paprašyti per 15 dienų nuo nagrinėjimo pradžios apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nurodytą informaciją apie laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. Tik du nesusiję importuotojai sutiko būti atrinkti į pavyzdinę grupę ir iki nustatyto termino pateikė pagrindinę prašomą informaciją. Todėl buvo nuspręsta, kad šiame procese pavyzdžių atranka nėra būtina. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į tai, kad nesusijusių importuotojų Bendrijoje yra labai daug, buvo nuspręsta, kad tikslinga išnagrinėti galimybę naudoti pavyzdžių atranką, kaip numatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnyje. Tam, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar pavyzdžių atranka būtina, ir teigiamo atsakymo atveju parinkti pavyzdį, visi nesusiję importuotojai pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį buvo paprašyti per 15 dienų nuo nagrinėjimo pradžios apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nurodytą informaciją apie laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. Tik du nesusiję importuotojai sutiko būti atrinkti į pavyzdinę grupę ir iki nustatyto termino pateikė pagrindinę prašomą informaciją. Todėl buvo nuspręsta, kad šiame procese pavyzdžių atranka nėra būtina.

3.   KLAUSIMYNAI

| (8) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotoms šalims, pirmiau minėtiems dviems nesusijusiems importuotojams, kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė iki pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytų terminų, ir Indijos vyriausybei. |
| --- | --- |

(8)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotoms šalims, pirmiau minėtiems dviems nesusijusiems importuotojams, kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė iki pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytų terminų, ir Indijos vyriausybei.

| (9) | Buvo gauti atsakymai iš dviejų Indijos gamintojų eksportuotojų, iš dviejų skundą padavusių Bendrijos gamintojų, iš aštuonių bendrovių naudotojų ir pirmiau minėtų dviejų nesusijusių importuotojų. Be to, viena iš bendrovių naudotojų pateikė rašytinį pareiškimą su informacija apie kiekius, ir dvi naudotojų asociacijos pateikė Komisijai pareiškimus raštu. |
| --- | --- |

(9)

Buvo gauti atsakymai iš dviejų Indijos gamintojų eksportuotojų, iš dviejų skundą padavusių Bendrijos gamintojų, iš aštuonių bendrovių naudotojų ir pirmiau minėtų dviejų nesusijusių importuotojų. Be to, viena iš bendrovių naudotojų pateikė rašytinį pareiškimą su informacija apie kiekius, ir dvi naudotojų asociacijos pateikė Komisijai pareiškimus raštu.

| (10) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti laikinąsias išvadas dėl subsidijavimo, dėl jo padarytos žalos ir dėl Bendrijos intereso. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose: | Bendrijos gamintojų:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ir Meitingen, Vokietija; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti laikinąsias išvadas dėl subsidijavimo, dėl jo padarytos žalos ir dėl Bendrijos intereso. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:

Bendrijos gamintojų:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ir Meitingen, Vokietija;

| — | SGL Carbon SA, La Coruña, Ispanija; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruña, Ispanija;

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prancūzija (įskaitant susijusią bendrovę UCAR SA, Etoy, Šveicarija); |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prancūzija (įskaitant susijusią bendrovę UCAR SA, Etoy, Šveicarija);

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Ispanija; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Ispanija;

| — | Graftech SpA, Caserta, Italija. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Italija.

| | Nesusijusių Bendrijos importuotojų:







  — | Promidesa SA, Madridas, Ispanija; |
| --- | --- | --- |

Nesusijusių Bendrijos importuotojų:

—

Promidesa SA, Madridas, Ispanija;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlynas, Vokietija. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlynas, Vokietija.

| | Naudotojų:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburgas, Vokietija; |
| --- | --- | --- |

Naudotojų:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburgas, Vokietija;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Vokietija; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Vokietija;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Vokietija; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Vokietija;

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Italija. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Italija.

| | Indijos gamintojų eksportuotojų:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kalkuta; |
| --- | --- | --- |

Indijos gamintojų eksportuotojų:

—

Graphite India Limited (GIL), Kalkuta;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.

| (11) | Tyrimas dėl subsidijavimo ir žalos apėmė laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis, arba TL). Žalai nustatyti svarbių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamas laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Tyrimas dėl subsidijavimo ir žalos apėmė laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis, arba TL). Žalai nustatyti svarbių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamas laikotarpis).

B.   APTARIAMA PREKĖ IR PANAŠIOS PREKĖS

1.   APTARIAMA PREKĖ

| (12) | Aptariama prekė yra grafito elektrodai ir (arba) tokiems elektrodams naudojamos jungiamosios veržlės, nepriklausomai nuo to, ar importuojama kartu, ar atskirai. Grafito elektrodas yra keraminėje formoje išlietas arba išspaustas grafito strypas. Šio strypo abeji galai yra nusmailinti ir įsriegti, kad du ar daugiau elektrodų būtų galima sujungti į koloną. Iš grafito pagaminta jungtis naudojama sujungti dviejų strypų galus. Ši dalis vadinama „jungiamąja veržle“. Grafito elektrodas ir veržlė dažniausiai tiekiami kaip „grafito elektrodo sistemos“ komplektas. |
| --- | --- |

(12)

Aptariama prekė yra grafito elektrodai ir (arba) tokiems elektrodams naudojamos jungiamosios veržlės, nepriklausomai nuo to, ar importuojama kartu, ar atskirai. Grafito elektrodas yra keraminėje formoje išlietas arba išspaustas grafito strypas. Šio strypo abeji galai yra nusmailinti ir įsriegti, kad du ar daugiau elektrodų būtų galima sujungti į koloną. Iš grafito pagaminta jungtis naudojama sujungti dviejų strypų galus. Ši dalis vadinama „jungiamąja veržle“. Grafito elektrodas ir veržlė dažniausiai tiekiami kaip „grafito elektrodo sistemos“ komplektas.

| (13) | Grafito elektrodai ir jungiamosios veržlės gaminamos naudojant naftos pramonės šalutinį produktą naftos koksą, ir akmens anglių deguto pikį. Gamybos procesas susideda iš šešių etapų: formavimo, degimo, impregnavimo, pakartotinio degimo, grafitavimo ir mechaninio apdorojimo. Grafitavimo etape produktas elektra įkaitinamas virš 3 000 oC ir fizikiniu būdu paverčiamas anglies kristalu grafitu – unikalia medžiaga, pasižyminčia mažu elektros ir dideliu šilumos laidumu, dideliu tvirtumu ir geromis eksploatacinėmis savybėmis esant aukštai temperatūrai, ir dėl to ji yra tinkama naudoti elektros lanko krosnyse. Grafito elektrodo sistemos gamyba trunka apie du mėnesius. Grafito elektrodų sistemas pakeičiančių produktų nėra. |
| --- | --- |

(13)

Grafito elektrodai ir jungiamosios veržlės gaminamos naudojant naftos pramonės šalutinį produktą naftos koksą, ir akmens anglių deguto pikį. Gamybos procesas susideda iš šešių etapų: formavimo, degimo, impregnavimo, pakartotinio degimo, grafitavimo ir mechaninio apdorojimo. Grafitavimo etape produktas elektra įkaitinamas virš 3 000 oC ir fizikiniu būdu paverčiamas anglies kristalu grafitu – unikalia medžiaga, pasižyminčia mažu elektros ir dideliu šilumos laidumu, dideliu tvirtumu ir geromis eksploatacinėmis savybėmis esant aukštai temperatūrai, ir dėl to ji yra tinkama naudoti elektros lanko krosnyse. Grafito elektrodo sistemos gamyba trunka apie du mėnesius. Grafito elektrodų sistemas pakeičiančių produktų nėra.

| (14) | Plieno gamintojai elektros lanko krosnyse, taip pat vadinamomis „malūnėliais“, grafito elektrodų sistemas naudoja kaip srovės laidininkus gaminant plieną iš metalo laužo. Šio tyrimo objektas yra tik tie grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių piltinis tankis yra 1,65 g/cm3 ar didesnis, o elektros varža 6,0 μΩ.m arba mažesnė. Tokių techninių charakteristikų grafito elektrodų sistemos atlaiko labai didelę elektros kiekio normą. |
| --- | --- |

(14)

Plieno gamintojai elektros lanko krosnyse, taip pat vadinamomis „malūnėliais“, grafito elektrodų sistemas naudoja kaip srovės laidininkus gaminant plieną iš metalo laužo. Šio tyrimo objektas yra tik tie grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių piltinis tankis yra 1,65 g/cm3 ar didesnis, o elektros varža 6,0 μΩ.m arba mažesnė. Tokių techninių charakteristikų grafito elektrodų sistemos atlaiko labai didelę elektros kiekio normą.

| (15) | Vienas iš Indijos eksportuotojų pareiškė, kad kartais jis gamino aptariamą prekę nenaudodamas „aukščiausios kokybės adatinio kokso“, aukščiausios kokybės naftos kokso, kuris, šios bendrovės žodžiais, skundo pateikėjų buvo laikomas būtinu elementu gaminant prekę, kurios charakteristikos pateikiamos konstatuojamosios dalies 12–14 punktuose. Šis eksportuotojas teigė, kad grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, pagamintos nenaudojant aukščiausios kokybės adatinio kokso, neturėtų būti šio tyrimo objektu. Iš tiesų, grafito elektrodų gamybai gali būti naudojamas skirtingos kokybės naftos koksas. Tačiau prekės apibrėžimą lemia pagrindinės pagamintos prekės fizinės ir techninės charakteristikos bei jos paskirtis, nepriklausomai nuo naudotų žaliavų. Jei į Bendriją importuojami grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių kilmės šalis yra Indija, atitinka prekės apibrėžime nurodytas pagrindines fizines ir technines charakteristikas, jie yra laikomi aptariamąja preke. Todėl šis prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(15)

Vienas iš Indijos eksportuotojų pareiškė, kad kartais jis gamino aptariamą prekę nenaudodamas „aukščiausios kokybės adatinio kokso“, aukščiausios kokybės naftos kokso, kuris, šios bendrovės žodžiais, skundo pateikėjų buvo laikomas būtinu elementu gaminant prekę, kurios charakteristikos pateikiamos konstatuojamosios dalies 12–14 punktuose. Šis eksportuotojas teigė, kad grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, pagamintos nenaudojant aukščiausios kokybės adatinio kokso, neturėtų būti šio tyrimo objektu. Iš tiesų, grafito elektrodų gamybai gali būti naudojamas skirtingos kokybės naftos koksas. Tačiau prekės apibrėžimą lemia pagrindinės pagamintos prekės fizinės ir techninės charakteristikos bei jos paskirtis, nepriklausomai nuo naudotų žaliavų. Jei į Bendriją importuojami grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių kilmės šalis yra Indija, atitinka prekės apibrėžime nurodytas pagrindines fizines ir technines charakteristikas, jie yra laikomi aptariamąja preke. Todėl šis prašymas buvo atmestas.

2.   PANAŠI PREKĖ

| (16) | Buvo nustatyta, kad iš Indijos į Bendriją eksportuojama prekė, Indijoje gaminama ir vietos rinkoje parduodama prekė, Bendrijos gamintojų gaminama ir Bendrijos rinkoje parduodama prekė turi tas pačias fizines ir technines charakteristikas bei paskirtį, todėl yra laikomi panašioms prekėmis ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(16)

Buvo nustatyta, kad iš Indijos į Bendriją eksportuojama prekė, Indijoje gaminama ir vietos rinkoje parduodama prekė, Bendrijos gamintojų gaminama ir Bendrijos rinkoje parduodama prekė turi tas pačias fizines ir technines charakteristikas bei paskirtį, todėl yra laikomi panašioms prekėmis ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje.

C.   SUBSIDIJAVIMAS

1.   IĮVADAS

| (17) | Remiantis skunde pateikiama informacija ir atsakymais, pateiktais į Komisijos klausimynus, buvo tiriamos šios penkios schemos, kuriomis, kaip buvo teigiama, IV teikė subsidijas.






  (i) | Muitų nuolaidų knygelių (MNK) schema; |
| --- | --- | --- |

(17)

Remiantis skunde pateikiama informacija ir atsakymais, pateiktais į Komisijos klausimynus, buvo tiriamos šios penkios schemos, kuriomis, kaip buvo teigiama, IV teikė subsidijas.

(i)

Muitų nuolaidų knygelių (MNK) schema;

| (ii) | Ilgalaikių gamybos priemonių skatinančių eksportą (IGPSE) schema; |
| --- | --- |

(ii)

Ilgalaikių gamybos priemonių skatinančių eksportą (IGPSE) schema;

| (iii) | Išankstinių licencijų schema (ILS); |
| --- | --- |

(iii)

Išankstinių licencijų schema (ILS);

| (iv) | Perdirbimo eksportui zonos ir (arba) į eksportą orientuoti vienetai (PEZ/EOV); |
| --- | --- |

(iv)

Perdirbimo eksportui zonos ir (arba) į eksportą orientuoti vienetai (PEZ/EOV);

| (v) | Atleidimas nuo pajamų mokesčio. |
| --- | --- |

(v)

Atleidimas nuo pajamų mokesčio.

| (18) | Pirmiau nurodytos i, ii, iii ir iv schemos remiasi 1992 m. Užsienio prekybos (vystymas ir reglamentavimas) aktu (Nr. 22 – 1992 m.), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos aktas). Užsienio prekybos akte IV leidžiama daryti pranešimus apie eksporto ir importo politiką, kurie reziumuojami prekybos ministerijos kas 5 metus leidžiamame ir reguliariai papildomame dokumentų rinkinyje „Eksporto ir importo politika“. „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, susijęs su TL, yra penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. Be to, IV užsienio prekybos politiką reguliuojančios procedūros išdėstomos leidinyje „Procedūrų vadovas – 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d.“ (1 tomas), kuris taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

(18)

Pirmiau nurodytos i, ii, iii ir iv schemos remiasi 1992 m. Užsienio prekybos (vystymas ir reglamentavimas) aktu (Nr. 22 – 1992 m.), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos aktas). Užsienio prekybos akte IV leidžiama daryti pranešimus apie eksporto ir importo politiką, kurie reziumuojami prekybos ministerijos kas 5 metus leidžiamame ir reguliariai papildomame dokumentų rinkinyje „Eksporto ir importo politika“. „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, susijęs su TL, yra penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. Be to, IV užsienio prekybos politiką reguliuojančios procedūros išdėstomos leidinyje „Procedūrų vadovas – 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d.“ (1 tomas), kuris taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (19) | Iš „Eksporto ir importo politikos“ laikotarpiui nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. matyti, kad licencijos ir (arba) sertifikatai, ir (arba) leidimai, kurie buvo išduoti prieš įsigaliojant šiai politikai, liks galioti ir per TL pagal tą paskirtį, kuriai tokie licencijos ir (arba) sertifikatai, ir (arba) leidimai buvo išduoti, nebent būtų numatyta kitaip. |
| --- | --- |

(19)

Iš „Eksporto ir importo politikos“ laikotarpiui nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. matyti, kad licencijos ir (arba) sertifikatai, ir (arba) leidimai, kurie buvo išduoti prieš įsigaliojant šiai politikai, liks galioti ir per TL pagal tą paskirtį, kuriai tokie licencijos ir (arba) sertifikatai, ir (arba) leidimai buvo išduoti, nebent būtų numatyta kitaip.

| (20) | Tolesnės šio teksto nuorodos į tiriamų schemų nuo i iki iv teisinį pagrindą, yra nuorodos į „Eksporto ir importo politiką“ nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. ir į „Procedūrų vadovą – 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d.“ (1 tomą). |
| --- | --- |

(20)

Tolesnės šio teksto nuorodos į tiriamų schemų nuo i iki iv teisinį pagrindą, yra nuorodos į „Eksporto ir importo politiką“ nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. ir į „Procedūrų vadovą – 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d.“ (1 tomą).

| (21) | Atleidimas nuo pajamų mokesčio, nurodomas pirmiau nurodytame v punkte, yra pagrįstas 1961 m. Pajamų mokesčio aktu, kasmet iš dalies pakeičiamu Finansų aktu. |
| --- | --- |

(21)

Atleidimas nuo pajamų mokesčio, nurodomas pirmiau nurodytame v punkte, yra pagrįstas 1961 m. Pajamų mokesčio aktu, kasmet iš dalies pakeičiamu Finansų aktu.

| (22) | Pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies b punkte numatyta, kad praėjus aštuoneriems metams nuo PPO Sutarties įsigaliojimo nustoja galioti 3 % de minimis subsidijų riba, taikoma importui iš tam tikrų besivystančių valstybių, t.y., iš tų besivystančių valstybių, kurios yra PPO narės ir kurios minimos Subsidijų ir kompensavimo priemonių sutarties (SKPS) VII priede, ir tų besivystančių valstybių, kurios yra PPO narės, visiškai panaikinusios eksporto subsidijas. Atsižvelgiant į tai, kad ši sutartis įsigaliojo 1995 m. sausio 1 d., ši subsidijų riba nebetaikoma. Dabar importui iš besivystančių valstybių taikoma de minimis riba, nustatyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies a punkte yra 2 %. Kartu su 3 % de minimis riba, taikoma SKPS VII priede minimoms valstybėms, ES šioms šalims taip pat taikė 0,3 % de minimis ribą kiekvienai atskirai subsidijų schemai. Kadangi konkreti de minimis riba VII priede išvardytoms valstybėms daugiau nebetaikoma, laikoma, kad ribos nereikia taikyti ir atskiroms subsidijų schemoms. |
| --- | --- |

(22)

Pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies b punkte numatyta, kad praėjus aštuoneriems metams nuo PPO Sutarties įsigaliojimo nustoja galioti 3 % de minimis subsidijų riba, taikoma importui iš tam tikrų besivystančių valstybių, t.y., iš tų besivystančių valstybių, kurios yra PPO narės ir kurios minimos Subsidijų ir kompensavimo priemonių sutarties (SKPS) VII priede, ir tų besivystančių valstybių, kurios yra PPO narės, visiškai panaikinusios eksporto subsidijas. Atsižvelgiant į tai, kad ši sutartis įsigaliojo 1995 m. sausio 1 d., ši subsidijų riba nebetaikoma. Dabar importui iš besivystančių valstybių taikoma de minimis riba, nustatyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies a punkte yra 2 %. Kartu su 3 % de minimis riba, taikoma SKPS VII priede minimoms valstybėms, ES šioms šalims taip pat taikė 0,3 % de minimis ribą kiekvienai atskirai subsidijų schemai. Kadangi konkreti de minimis riba VII priede išvardytoms valstybėms daugiau nebetaikoma, laikoma, kad ribos nereikia taikyti ir atskiroms subsidijų schemoms.

2.   MUITŲ NUOLAIDŲ KNYGELIŲ SCHEMA (MNK)

(a)   Teisinis pagrindas

| (23) | MNK įsigaliojo 1997 m. balandžio 1 d. paskelbus muitinės pranešimą Nr. 34/97. Ši schema detaliai aprašoma „Eksporto ir importo politikos“ 4.3.1 – 4.3.4 ir Procedūrų vadovo 4.37 – 4.53 dalyse. MNK pakeitė nuolaidų knygelių sistemą, kuri baigė galioti 1997 m. kovo 31 d. Iš pat pradžių buvo du MNK tipai – MNK prieš eksportuojant ir MNK po eksporto. |
| --- | --- |

(23)

MNK įsigaliojo 1997 m. balandžio 1 d. paskelbus muitinės pranešimą Nr. 34/97. Ši schema detaliai aprašoma „Eksporto ir importo politikos“ 4.3.1 – 4.3.4 ir Procedūrų vadovo 4.37 – 4.53 dalyse. MNK pakeitė nuolaidų knygelių sistemą, kuri baigė galioti 1997 m. kovo 31 d. Iš pat pradžių buvo du MNK tipai – MNK prieš eksportuojant ir MNK po eksporto.

| (24) | IV pažymėjo, kad MNK prieš eksportuojant buvo panaikinta 2000 m. balandžio 1 d., todėl ši schema TL jau nebegaliojo. Buvo nustatyta, kad nė viena iš bendrovių negavo jokios naudos iš MNK prieš eksportuojant, todėl nereikia nustatyti MNK prieš eksportuojant kompensuotinumą. Todėl toliau pateikiama šios schemos analizė taikoma tik MNK po eksporto. |
| --- | --- |

(24)

IV pažymėjo, kad MNK prieš eksportuojant buvo panaikinta 2000 m. balandžio 1 d., todėl ši schema TL jau nebegaliojo. Buvo nustatyta, kad nė viena iš bendrovių negavo jokios naudos iš MNK prieš eksportuojant, todėl nereikia nustatyti MNK prieš eksportuojant kompensuotinumą. Todėl toliau pateikiama šios schemos analizė taikoma tik MNK po eksporto.

(b)   Keliami reikalavimai

| (25) | MNK po eksporto gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai (t.y. prekiautojai). |
| --- | --- |

(25)

MNK po eksporto gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai (t.y. prekiautojai).

(c)   MNK po eksporto taikymas praktikoje

| (26) | Pagal schemą bet kuris reikalavimus atitinkantis dalyvis gali paduoti paraišką dėl kredito, skaičiuojamo nuo eksportuotos pagamintos produkcijos vertės. Indijos valdžia daugumai prekių, įskaitant ir aptariamąją, yra nustačiusi MNK tarifus standartinių žaliavų ir išeigos normų (SSIN) pagrindu. Pateikus prašymą licencija, kurioje nurodoma suteiktų kreditų suma, išduodama automatiškai. |
| --- | --- |

(26)

Pagal schemą bet kuris reikalavimus atitinkantis dalyvis gali paduoti paraišką dėl kredito, skaičiuojamo nuo eksportuotos pagamintos produkcijos vertės. Indijos valdžia daugumai prekių, įskaitant ir aptariamąją, yra nustačiusi MNK tarifus standartinių žaliavų ir išeigos normų (SSIN) pagrindu. Pateikus prašymą licencija, kurioje nurodoma suteiktų kreditų suma, išduodama automatiškai.

| (27) | MNK po eksporto leidžia šiais kreditais įskaityti bet kokioms vėliau importuotoms prekėms taikomus muitus, išskyrus prekėms, kurioms taikomas importo apribojimas ar uždraudimas. Prekės, kuriuos importuojamos pasinaudojant tokiais kreditais, gali būti parduodamos vidaus rinkoje (sumokant pardavimo mokestį) arba naudojamos kitiems tikslams. |
| --- | --- |

(27)

MNK po eksporto leidžia šiais kreditais įskaityti bet kokioms vėliau importuotoms prekėms taikomus muitus, išskyrus prekėms, kurioms taikomas importo apribojimas ar uždraudimas. Prekės, kuriuos importuojamos pasinaudojant tokiais kreditais, gali būti parduodamos vidaus rinkoje (sumokant pardavimo mokestį) arba naudojamos kitiems tikslams.

| (28) | MNK licencijų perleidimas neribojamas, todėl jos dažnai yra parduodamos. Prašymo MNK licencijai gauti padavimo mokestis sudaro 0,5 % nuo gaunamo kredito sumos; licencija galioja 12 mėnesių nuo jos išdavimo dienos. Taigi per dviejų metų laikotarpį nuo 2001 m. balanžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. išduotos licencijos TL metu galėjo būti parduotos arba panaudotos importo muitams užskaityti. |
| --- | --- |

(28)

MNK licencijų perleidimas neribojamas, todėl jos dažnai yra parduodamos. Prašymo MNK licencijai gauti padavimo mokestis sudaro 0,5 % nuo gaunamo kredito sumos; licencija galioja 12 mėnesių nuo jos išdavimo dienos. Taigi per dviejų metų laikotarpį nuo 2001 m. balanžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. išduotos licencijos TL metu galėjo būti parduotos arba panaudotos importo muitams užskaityti.

| (29) | Iki TL, t.y. iki 2002 m. kovo 31 d., visa pateiktoje MNK licencijoje nurodyta suma galėjo būti panaudota importo muitui įskaityti. Be to, MNK licencija atleidžia nuo kito muito – specialiojo papildomo muito (SPM). SPM dydis yra 4 % ad valorem nuo muito, įskaitant muitą nuo daugumos į Indiją įvežamų prekių, įskaitant ir aptariamąją prekę, vertės. Pagal šią schemą atleidimo nuo SPM sąlyga buvo MNK licencijos pateikimas, tačiau iš MNK licencijoje nurodytos sumos nebuvo atimama sutaupyta SPM suma. Todėl MNK schema be licencijoje nurodytos sumos teikė ir papildomos naudos. |
| --- | --- |

(29)

Iki TL, t.y. iki 2002 m. kovo 31 d., visa pateiktoje MNK licencijoje nurodyta suma galėjo būti panaudota importo muitui įskaityti. Be to, MNK licencija atleidžia nuo kito muito – specialiojo papildomo muito (SPM). SPM dydis yra 4 % ad valorem nuo muito, įskaitant muitą nuo daugumos į Indiją įvežamų prekių, įskaitant ir aptariamąją prekę, vertės. Pagal šią schemą atleidimo nuo SPM sąlyga buvo MNK licencijos pateikimas, tačiau iš MNK licencijoje nurodytos sumos nebuvo atimama sutaupyta SPM suma. Todėl MNK schema be licencijoje nurodytos sumos teikė ir papildomos naudos.

| (30) | Nuo TL pradžios, t.y., nuo 2002 m. balanžio 1 d., IV panaikino atleidimą nuo SPM MNK licencijos turėtojams. Todėl TL metu visi SPM įskaitymai buvo atimami iš importuotojo MNK licencijoje nurodytų kreditų sumos. Atsižvelgdama į šiuos pokyčius ir faktiškai siekdama eksportuotojams kompensuoti naudos, anksčiau gaunamos per atleidimą nuo SPM praradimą, IV nuo 2002 m. balanžio 1 d. padidino MNK tarifus pakeisdama aptariamosios prekės SSIN. Pateikus prašymą, IV išduodavo papildomus kreditus pagal iki 2002 m. balanžio 1 d. išduotas ir tebegaliojančias licencijas, padidindama suteiktojo kredito sumą iki pakeistų MNK tarifų lygio. |
| --- | --- |

(30)

Nuo TL pradžios, t.y., nuo 2002 m. balanžio 1 d., IV panaikino atleidimą nuo SPM MNK licencijos turėtojams. Todėl TL metu visi SPM įskaitymai buvo atimami iš importuotojo MNK licencijoje nurodytų kreditų sumos. Atsižvelgdama į šiuos pokyčius ir faktiškai siekdama eksportuotojams kompensuoti naudos, anksčiau gaunamos per atleidimą nuo SPM praradimą, IV nuo 2002 m. balanžio 1 d. padidino MNK tarifus pakeisdama aptariamosios prekės SSIN. Pateikus prašymą, IV išduodavo papildomus kreditus pagal iki 2002 m. balanžio 1 d. išduotas ir tebegaliojančias licencijas, padidindama suteiktojo kredito sumą iki pakeistų MNK tarifų lygio.

(d)   Išvados apie MNK po eksporto

| (31) | Eksportuojančiai prekes bendrovei suteikiamas kreditas, kuris gali būti panaudotas arba įskaityti būsimus įvairių prekių importo muitus arba tiesiog parduodamas atviroje rinkoje. |
| --- | --- |

(31)

Eksportuojančiai prekes bendrovei suteikiamas kreditas, kuris gali būti panaudotas arba įskaityti būsimus įvairių prekių importo muitus arba tiesiog parduodamas atviroje rinkoje.

| (32) | Kredito dydis apskaičiuojamas automatiškai, atsižvelgiant į SSIN tarifus ir nepriklausomai nuo to, ar žaliavos buvo importuotos eksportuojamai produkcijai gaminti, ar už jas sumokėtas muito mokestis, ir ar jos iš tiesų buvo panaudotos, ir kokiais kiekiais. Iš tiesų, bendrovė gali prašyti licencijos remdamasi praeityje vykdytu eksportu nepriklausomai nuo to, ar ji importuos prekes, ar pirks jas iš kitų šaltinių. MNK kreditai laikomi tiesioginiu finansiniu įnašu, nes jie yra dotacija. Jie yra tiesioginis finansinis įnašas, nes gali būti parduoti ir konvertuoti į grynuosius pinigus arba panaudoti muitams įskaityti, ir tokiu atveju IV negauna pajamų, kurias jai priklausytų gauti. |
| --- | --- |

(32)

Kredito dydis apskaičiuojamas automatiškai, atsižvelgiant į SSIN tarifus ir nepriklausomai nuo to, ar žaliavos buvo importuotos eksportuojamai produkcijai gaminti, ar už jas sumokėtas muito mokestis, ir ar jos iš tiesų buvo panaudotos, ir kokiais kiekiais. Iš tiesų, bendrovė gali prašyti licencijos remdamasi praeityje vykdytu eksportu nepriklausomai nuo to, ar ji importuos prekes, ar pirks jas iš kitų šaltinių. MNK kreditai laikomi tiesioginiu finansiniu įnašu, nes jie yra dotacija. Jie yra tiesioginis finansinis įnašas, nes gali būti parduoti ir konvertuoti į grynuosius pinigus arba panaudoti muitams įskaityti, ir tokiu atveju IV negauna pajamų, kurias jai priklausytų gauti.

| (33) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatyta išimtis inter alia sumokėtų muitų grąžinimo ir pakaitinei importo muitų grąžinimo sistemoms, atitinkančioms griežtus reikalavimus, numatytus I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio importo muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės). |
| --- | --- |

(33)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatyta išimtis inter alia sumokėtų muitų grąžinimo ir pakaitinei importo muitų grąžinimo sistemoms, atitinkančioms griežtus reikalavimus, numatytus I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio importo muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės).

| (34) | Tokiu atveju eksportuotojui netaikoma pareiga faktiškai sunaudoti be muito importuotas prekes gamybos procese, o kredito dydis apskaičiuojamas neatsižvelgiant į realiai sunaudojamas žaliavas. |
| --- | --- |

(34)

Tokiu atveju eksportuotojui netaikoma pareiga faktiškai sunaudoti be muito importuotas prekes gamybos procese, o kredito dydis apskaičiuojamas neatsižvelgiant į realiai sunaudojamas žaliavas.

| (35) | Negana to, nėra sistemos ar procedūros, leidžiančios patikrinti, kurios žaliavos buvo sunaudotos eksportuoto produkto gamybos procese, ir ar buvo importo muitų permoka, apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. |
| --- | --- |

(35)

Negana to, nėra sistemos ar procedūros, leidžiančios patikrinti, kurios žaliavos buvo sunaudotos eksportuoto produkto gamybos procese, ir ar buvo importo muitų permoka, apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose.

| (36) | Galiausiai eksportuotojai gauna MNK teikiamą naudą nepriklausomai nuo to, ar jie importuoja žaliavų, ar ne. Kad eksportuotojas gautų naudos, jam pakanka eksportuoti prekes ir nebūtina įrodyti, kad žaliavos buvo importuotos. Todėl net eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietos rinkoje ir neimportuoja jokių žaliavų, gali pasinaudoti MNK teikiama nauda. Todėl MNK po eksporto neatitinka pagrindinio reglamento I – III prieduose nustatytų kriterijų. |
| --- | --- |

(36)

Galiausiai eksportuotojai gauna MNK teikiamą naudą nepriklausomai nuo to, ar jie importuoja žaliavų, ar ne. Kad eksportuotojas gautų naudos, jam pakanka eksportuoti prekes ir nebūtina įrodyti, kad žaliavos buvo importuotos. Todėl net eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietos rinkoje ir neimportuoja jokių žaliavų, gali pasinaudoti MNK teikiama nauda. Todėl MNK po eksporto neatitinka pagrindinio reglamento I – III prieduose nustatytų kriterijų.

| (37) | Jei nėra: i) numatyto reikalavimo, kad importuotos žaliavos būtų sunaudotos gamybos procese; ir ii) pagrindinio reglamento II priede numatytos patikrinimo sistemos, tai MNK negali būti laikoma leidžiamomis muitų grąžinimo arba pakaitine importo muitų grąžinimo sistemomis (III priedas) pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį. |
| --- | --- |

(37)

Jei nėra: i) numatyto reikalavimo, kad importuotos žaliavos būtų sunaudotos gamybos procese; ir ii) pagrindinio reglamento II priede numatytos patikrinimo sistemos, tai MNK negali būti laikoma leidžiamomis muitų grąžinimo arba pakaitine importo muitų grąžinimo sistemomis (III priedas) pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį.

| (38) | Kadangi netaikoma pirmiau minėta išimtis muitų grąžinimo arba pakaitinio importo muitų grąžinimo sistemoms, minima konstatuojamosios dalies 32 punkte, todėl nekyla klausimo dėl pernelyg didelio atleidimo, ir kompensuotina nauda yra atleidimas nuo visų importo muitų, kuriais paprastai apmokestinamos visas importas. |
| --- | --- |

(38)

Kadangi netaikoma pirmiau minėta išimtis muitų grąžinimo arba pakaitinio importo muitų grąžinimo sistemoms, minima konstatuojamosios dalies 32 punkte, todėl nekyla klausimo dėl pernelyg didelio atleidimo, ir kompensuotina nauda yra atleidimas nuo visų importo muitų, kuriais paprastai apmokestinamos visas importas.

| (39) | Todėl, kadangi IV finansinis įnašas suteikia naudą MNK turėtojui, o valstybė netenka pajamų, kurios jai kitu atveju priklausytų, ši schema yra subsidija. Tai yra subsidija, kurios vienintelė įstatymu nustatyta suteikimo sąlyga, yra eksporto veiklos mastas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, nes, kaip paaiškinta pirmiau, ją galima gauti tik eksportuojant. Todėl ji laikoma individualia ir todėl kompensuojama. |
| --- | --- |

(39)

Todėl, kadangi IV finansinis įnašas suteikia naudą MNK turėtojui, o valstybė netenka pajamų, kurios jai kitu atveju priklausytų, ši schema yra subsidija. Tai yra subsidija, kurios vienintelė įstatymu nustatyta suteikimo sąlyga, yra eksporto veiklos mastas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, nes, kaip paaiškinta pirmiau, ją galima gauti tik eksportuojant. Todėl ji laikoma individualia ir todėl kompensuojama.

(e)   MNK po eksporto subsidijos dydžio apskaičiavimas

| (40) | Bendrovių gauta nauda buvo apskaičiuota pagal licencijomis suteiktų kreditų, kurie buvo panaudoti arba perduoti (parduoti) per TL, sumą. Siekiant kuo tiksliau nustatyti negautų pajamų sumą, būtina išskirti licencijas, kurios buvo išduotos ir panaudotos per TL, licencijas, išduotas iki TL ir panaudotas per TL, ir licencijas, išduotas iki TL ir perduotas TL metu. |
| --- | --- |

(40)

Bendrovių gauta nauda buvo apskaičiuota pagal licencijomis suteiktų kreditų, kurie buvo panaudoti arba perduoti (parduoti) per TL, sumą. Siekiant kuo tiksliau nustatyti negautų pajamų sumą, būtina išskirti licencijas, kurios buvo išduotos ir panaudotos per TL, licencijas, išduotas iki TL ir panaudotas per TL, ir licencijas, išduotas iki TL ir perduotas TL metu.

| (41) | Kuomet MNK licencija buvo išduota ir per TL bendradarbiaujančio gamintojo eksportuotojo panaudota prekėms importuoti nemokant taikytinų muitų (įskaitant ir SPM), gauta nauda apskaičiuojama taip, kaip visos negautos pajamos: iš atitinkamos MNK licencijos kredito balanso atimtų importo muitų pagrindu. |
| --- | --- |

(41)

Kuomet MNK licencija buvo išduota ir per TL bendradarbiaujančio gamintojo eksportuotojo panaudota prekėms importuoti nemokant taikytinų muitų (įskaitant ir SPM), gauta nauda apskaičiuojama taip, kaip visos negautos pajamos: iš atitinkamos MNK licencijos kredito balanso atimtų importo muitų pagrindu.

| (42) | Kuomet MNK licencija buvo išduota ir perduota TL metu, gauta nauda apskaičiuojama pagal licencijoje numatytą nominalią kredito sumą, nepriklausomai nuo licencijos pardavimo kainos, nes licencijos pardavimas yra grynai komercinis sprendimas ir nepakeičia iš schemos gaunamos naudos (kuri prilygsta IV pervestoms lėšoms). |
| --- | --- |

(42)

Kuomet MNK licencija buvo išduota ir perduota TL metu, gauta nauda apskaičiuojama pagal licencijoje numatytą nominalią kredito sumą, nepriklausomai nuo licencijos pardavimo kainos, nes licencijos pardavimas yra grynai komercinis sprendimas ir nepakeičia iš schemos gaunamos naudos (kuri prilygsta IV pervestoms lėšoms).

| (43) | Kuomet MNK licencija buvo išduota iki TL ir bendradarbiaujančio gamintojo eksportuotojo panaudota per TL prekėms importuoti nemokant taikytinų muitų (įskaitant ir SPM), gauta nauda apskaičiuojama taip, kaip visos negautos pajamos: iš atitinkamos MNK licencijos kredito balanso atimtų importo muitų pagrindu. Nustatant pajamas, kurių neteko IV, buvo atsižvelgiama ir į papildomas licencijas, išduotas pirmiau aprašytiems padidintiems MNK kreditams, tiek, kiek jos buvo panaudotos užskaitant muitus. |
| --- | --- |

(43)

Kuomet MNK licencija buvo išduota iki TL ir bendradarbiaujančio gamintojo eksportuotojo panaudota per TL prekėms importuoti nemokant taikytinų muitų (įskaitant ir SPM), gauta nauda apskaičiuojama taip, kaip visos negautos pajamos: iš atitinkamos MNK licencijos kredito balanso atimtų importo muitų pagrindu. Nustatant pajamas, kurių neteko IV, buvo atsižvelgiama ir į papildomas licencijas, išduotas pirmiau aprašytiems padidintiems MNK kreditams, tiek, kiek jos buvo panaudotos užskaitant muitus.

| (44) | Buvo nustatyta atvejų, kuomet MNK licencijos, išduotos iki TL ir perduotos (parduotos) TL metu, buvo parduodamos už didesnę nei jose nurodytą nominalią vertę Ši priemoka paaiškinama tuo, kad šių licencijų turėtojai būdavo atleidžiami nuo SPM, kaip paaiškinta pirmiau. Nežinant produktų, kuriuos importavo šių licencijų pirkėjai, neįmanoma nustatyti visų pajamų, kurių neteko IV. Tačiau, atsargiai skaičiuojant ši suma turėjo bent jau būti lygi licencijos pardavimo kainai, nes ekonominiu požiūriu licencijos neįmanoma parduoti brangiau už jos realią vertę. Todėl gauta nauda skaičiuojama licencijos pardavimo kainos pagrindu. |
| --- | --- |

(44)

Buvo nustatyta atvejų, kuomet MNK licencijos, išduotos iki TL ir perduotos (parduotos) TL metu, buvo parduodamos už didesnę nei jose nurodytą nominalią vertę Ši priemoka paaiškinama tuo, kad šių licencijų turėtojai būdavo atleidžiami nuo SPM, kaip paaiškinta pirmiau. Nežinant produktų, kuriuos importavo šių licencijų pirkėjai, neįmanoma nustatyti visų pajamų, kurių neteko IV. Tačiau, atsargiai skaičiuojant ši suma turėjo bent jau būti lygi licencijos pardavimo kainai, nes ekonominiu požiūriu licencijos neįmanoma parduoti brangiau už jos realią vertę. Todėl gauta nauda skaičiuojama licencijos pardavimo kainos pagrindu.

| (45) | Kaip numatyta konstatuojamosios dalies 26 punkte, pagal MNK schemą gaunama nauda apskaičiuojama pagal baigtinio eksportuoto produkto vertę ir teikiama nepriklausomai nuo gaminto, pagaminto, eksportuoto ar transportuoto kiekio. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį apskaičiuotos subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą mokesčiai, kuriuos buvo privaloma sumokėti subsidijai gauti, skaičiuojant gautą naudą buvo atimami. |
| --- | --- |

(45)

Kaip numatyta konstatuojamosios dalies 26 punkte, pagal MNK schemą gaunama nauda apskaičiuojama pagal baigtinio eksportuoto produkto vertę ir teikiama nepriklausomai nuo gaminto, pagaminto, eksportuoto ar transportuoto kiekio. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį apskaičiuotos subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą mokesčiai, kuriuos buvo privaloma sumokėti subsidijai gauti, skaičiuojant gautą naudą buvo atimami.

| (46) | Bendrovės teigė, kad apskaičiuojant pagal schemą gautą naudą taip pat turėtų būti atimamos išlaidos specializuotiems agentams, pardavimo komisiniai ir įvairios kitos išlaidos. Šiuo klausimu reikia pastebėti, kad licencijų pirkimas ir pardavimas per trečiuosius asmenis yra grynai komercinis sprendimas, kuris nepakeičia licencijomis suteiktos kredito sumos. Visais atvejais pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą yra atimamos tik privalomosios subsidijos gavimo išlaidos. Kadangi aptariamos išlaidos nėra būtinos licencijai gauti, prašymai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(46)

Bendrovės teigė, kad apskaičiuojant pagal schemą gautą naudą taip pat turėtų būti atimamos išlaidos specializuotiems agentams, pardavimo komisiniai ir įvairios kitos išlaidos. Šiuo klausimu reikia pastebėti, kad licencijų pirkimas ir pardavimas per trečiuosius asmenis yra grynai komercinis sprendimas, kuris nepakeičia licencijomis suteiktos kredito sumos. Visais atvejais pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą yra atimamos tik privalomosios subsidijos gavimo išlaidos. Kadangi aptariamos išlaidos nėra būtinos licencijai gauti, prašymai buvo atmesti.

| (47) | Bendrovės taip pat teigė, kad iš MNK gauta nauda padidino jų pajamas ir dėl to padidėjo jų mokėtini mokesčiai, ypač bendrovių pajamų mokestis. Todėl buvo prašoma apskaičiuojamą iš MNK gautą naudą sumažinti mokėtinų mokesčių suma. |
| --- | --- |

(47)

Bendrovės taip pat teigė, kad iš MNK gauta nauda padidino jų pajamas ir dėl to padidėjo jų mokėtini mokesčiai, ypač bendrovių pajamų mokestis. Todėl buvo prašoma apskaičiuojamą iš MNK gautą naudą sumažinti mokėtinų mokesčių suma.

| (48) | Kaip bendrovė nusprendžia naudoti subsidijų schema suteiktą naudą, šiuo atveju, ar pasinaudojant licencijomis įskaityti importo mokesčius ar parduoti licencijas, gali turėti skirtingą įtaką mokestinei bendrovės padėčiai. Tiriančiajai institucijai nepriklauso tirti galimos naudos įtaką bendrovės mokestinei būklei. Todėl šis prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(48)

Kaip bendrovė nusprendžia naudoti subsidijų schema suteiktą naudą, šiuo atveju, ar pasinaudojant licencijomis įskaityti importo mokesčius ar parduoti licencijas, gali turėti skirtingą įtaką mokestinei bendrovės padėčiai. Tiriančiajai institucijai nepriklauso tirti galimos naudos įtaką bendrovės mokestinei būklei. Todėl šis prašymas buvo atmestas.

| (49) | Abejoms bendradarbiavusioms bendrovėms ši schema TL metu buvo naudinga, ir jos gavo nuo 14,5 % iki 20,4 % subsidijų. |
| --- | --- |

(49)

Abejoms bendradarbiavusioms bendrovėms ši schema TL metu buvo naudinga, ir jos gavo nuo 14,5 % iki 20,4 % subsidijų.

3.   ILGALAIKIŲ GAMYBOS PRIEMONIŲ SKATINANČIŲ EKSPORTĄ (IGPSE) SCHEMA

(a)   Teisinis pagrindas

| (50) | IGPSE schema buvo paskelbta 1992 m. balandžio 1 d. TL metu šią schemą reglamentavo muitinės pranešimai Nr. 28/97 ir 29/97, kurie įsigaliojo 1997 m. balandžio 1 d. Schema detaliai aprašoma 2002 – 2007 m. „Eksporto ir importo politikos“ 5 skyriuje ir Procedūrų vadovo 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(50)

IGPSE schema buvo paskelbta 1992 m. balandžio 1 d. TL metu šią schemą reglamentavo muitinės pranešimai Nr. 28/97 ir 29/97, kurie įsigaliojo 1997 m. balandžio 1 d. Schema detaliai aprašoma 2002 – 2007 m. „Eksporto ir importo politikos“ 5 skyriuje ir Procedūrų vadovo 5 skyriuje.

(b)   Keliami reikalavimai

| (51) | Schema gali pasinaudoti gamintojai eksportuotojai (t.y. kiekvienas Indijos gamintojas, kuris eksportuoja) arba prekybininkai ir (arba) eksportuotojai (t.y. prekiautojai), kurie yra „susieti“ su juos remiančiais gamintojais. |
| --- | --- |

(51)

Schema gali pasinaudoti gamintojai eksportuotojai (t.y. kiekvienas Indijos gamintojas, kuris eksportuoja) arba prekybininkai ir (arba) eksportuotojai (t.y. prekiautojai), kurie yra „susieti“ su juos remiančiais gamintojais.

(c)   Praktinis įgyvendinimas

| (52) | (Kad bendrovė galėtų pasinaudoti šia schema, ji turi atitinkamoms institucijoms pateikti informaciją apie importuotinų ilgalaikių gamybos priemonių rūšį ir vertę. Priklausomai nuo eksporto įsipareigojimo, kurį bendrovė pasirengusi priimti, jai bus leista importuoti ilgalaikes gamybos priemones taikant nulinį arba sumažintą importo muito tarifą tam, kad būtų vykdomas eksporto įsipareigojimas importuotos ilgalaikės gamybos priemonės turi būti naudojamos eksportuojamoms prekėms gaminti. Eksportuotojo prašymu yra išduodama importo su preferenciniais muitais licencija. Licencijai gauti mokamas prašymo padavimo mokestis. |
| --- | --- |

(52)

(Kad bendrovė galėtų pasinaudoti šia schema, ji turi atitinkamoms institucijoms pateikti informaciją apie importuotinų ilgalaikių gamybos priemonių rūšį ir vertę. Priklausomai nuo eksporto įsipareigojimo, kurį bendrovė pasirengusi priimti, jai bus leista importuoti ilgalaikes gamybos priemones taikant nulinį arba sumažintą importo muito tarifą tam, kad būtų vykdomas eksporto įsipareigojimas importuotos ilgalaikės gamybos priemonės turi būti naudojamos eksportuojamoms prekėms gaminti. Eksportuotojo prašymu yra išduodama importo su preferenciniais muitais licencija. Licencijai gauti mokamas prašymo padavimo mokestis.

| (53) | IGPSE licencijos turėtojas taip pat gali įsigyti ilgalaikes gamybos priemones vietos rinkoje. Šiuo atveju vietos ilgalaikių gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti bemuičiu ilgalaikės gamybos priemonėms gaminti reikalingų komponentų importu. Arba vietos gamintojas gali pasinaudoti netiesioginio eksporto privalumais už licencijos turėtojui patiektas ilgalaikės gamybos priemones. |
| --- | --- |

(53)

IGPSE licencijos turėtojas taip pat gali įsigyti ilgalaikes gamybos priemones vietos rinkoje. Šiuo atveju vietos ilgalaikių gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti bemuičiu ilgalaikės gamybos priemonėms gaminti reikalingų komponentų importu. Arba vietos gamintojas gali pasinaudoti netiesioginio eksporto privalumais už licencijos turėtojui patiektas ilgalaikės gamybos priemones.

| (54) | Sąlyga naudotis schema yra prievolė eksportuoti. Eksporto prievolė turi būti vykdoma eksportuojant prekes, pagamintas naudojant ilgalaikes gamybos priemones, o tokio eksporto vertė turi viršyti vidutinį to paties produkto eksporto lygį, kurį bendrovė pasiekė per trejus metus iki licencijos gavimo. |
| --- | --- |

(54)

Sąlyga naudotis schema yra prievolė eksportuoti. Eksporto prievolė turi būti vykdoma eksportuojant prekes, pagamintas naudojant ilgalaikes gamybos priemones, o tokio eksporto vertė turi viršyti vidutinį to paties produkto eksporto lygį, kurį bendrovė pasiekė per trejus metus iki licencijos gavimo.

| (55) | Neseniai šios schemos sąlygos, susijusios su eksporto prievolės apskaičiavimu, pasikeitė. Pagal naująsias taisykles bendrovės aštuonerius metus turės vykdyti eksporto prievolę (eksporto suma mažiausiai šešis kartus turi viršyti viso ilgalaikių gamybos priemonių muito, nuo kurio bendrovė buvo atleista, sumą). Tačiau šis pakeitimas nekeičia pagrindinio šios schemos veikimo principo. |
| --- | --- |

(55)

Neseniai šios schemos sąlygos, susijusios su eksporto prievolės apskaičiavimu, pasikeitė. Pagal naująsias taisykles bendrovės aštuonerius metus turės vykdyti eksporto prievolę (eksporto suma mažiausiai šešis kartus turi viršyti viso ilgalaikių gamybos priemonių muito, nuo kurio bendrovė buvo atleista, sumą). Tačiau šis pakeitimas nekeičia pagrindinio šios schemos veikimo principo.

(d)   Išvada dėl schemos

| (56) | Eksportuotojo mokamas sumažintas muitas arba nulinio muito tarifo taikymas yra IV finansinis įnašas, nes negaunamos kitu atveju mokėtinos pajamos, o gavėjui yra naudingas sumažinto mokesčio tarifo taikymas arba visiškas atleidimas nuo jo. Licencija nėra išduodama be prievolės eksportuoti prekes. Todėl schema yra subsidija, kurios vienintelė įstatymu nustatyta suteikimo sąlyga yra eksporto veiklos mastas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte; ji laikoma individualia ir todėl kompensuojama. |
| --- | --- |

(56)

Eksportuotojo mokamas sumažintas muitas arba nulinio muito tarifo taikymas yra IV finansinis įnašas, nes negaunamos kitu atveju mokėtinos pajamos, o gavėjui yra naudingas sumažinto mokesčio tarifo taikymas arba visiškas atleidimas nuo jo. Licencija nėra išduodama be prievolės eksportuoti prekes. Todėl schema yra subsidija, kurios vienintelė įstatymu nustatyta suteikimo sąlyga yra eksporto veiklos mastas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte; ji laikoma individualia ir todėl kompensuojama.

(e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (57) | Kaip numatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje, bendrovių gauta nauda yra skaičiuojama pagal nesumokėtą muito mokestį už importuotas ilgalaikes gamybos priemones, ją išskaidant per laikotarpį, kuris atspindi įprastinį tokių ilgalaikių gamybos priemonių nusidėvėjimo laiką tokioje pramonėje. Atsižvelgiant į nusistovėjusią praktiką, naudos, priskirtinos tiriamajam laikotarpiui, suma patikslinama pridedant per TL sukaupiamas palūkanas , kad būtų įvertinta ilgalaikė nauda ir kad būtų nustatyta visa nauda, kurią iš šios schemos gavo gavėjas. Atsižvelgiant į subsidijos , kuri yra vienkartinė dotacija, pobūdį yra taikytina TL metu buvusi konkreti komercinė palūkanų norma. Kaip numatyta konstatuojamosios dalies 53 punkte, pagal schemą gaunama nauda priklauso nuo baigtinio eksportuoto produkto vertės padidėjimo ir yra teikiama nepriklausomai nuo gaminto, pagaminto, eksportuoto ar transportuoto kiekio. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu. |
| --- | --- |

(57)

Kaip numatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje, bendrovių gauta nauda yra skaičiuojama pagal nesumokėtą muito mokestį už importuotas ilgalaikes gamybos priemones, ją išskaidant per laikotarpį, kuris atspindi įprastinį tokių ilgalaikių gamybos priemonių nusidėvėjimo laiką tokioje pramonėje. Atsižvelgiant į nusistovėjusią praktiką, naudos, priskirtinos tiriamajam laikotarpiui, suma patikslinama pridedant per TL sukaupiamas palūkanas , kad būtų įvertinta ilgalaikė nauda ir kad būtų nustatyta visa nauda, kurią iš šios schemos gavo gavėjas. Atsižvelgiant į subsidijos , kuri yra vienkartinė dotacija, pobūdį yra taikytina TL metu buvusi konkreti komercinė palūkanų norma. Kaip numatyta konstatuojamosios dalies 53 punkte, pagal schemą gaunama nauda priklauso nuo baigtinio eksportuoto produkto vertės padidėjimo ir yra teikiama nepriklausomai nuo gaminto, pagaminto, eksportuoto ar transportuoto kiekio. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu.

| (58) | Abiems bendradarbiavusioms bendrovėms ši schema buvo naudinga, ir jos gavo subsidijų, svyruojančių nuo 0,1 % iki 0,3 %. |
| --- | --- |

(58)

Abiems bendradarbiavusioms bendrovėms ši schema buvo naudinga, ir jos gavo subsidijų, svyruojančių nuo 0,1 % iki 0,3 %.

4.   IŠANKSTINIŲ LICENCIJŲ SISTEMA (ILS)

(a)   Teisinis pagrindas

| (59) | ILS veikia nuo 1977–1978 m. Ši schema detaliai aprašoma „Eksporto ir importo politikos“ 4.1.1 – 4.1.7 dalyse ir Procedūrų vadovo 4 skyriuje. |
| --- | --- |

(59)

ILS veikia nuo 1977–1978 m. Ši schema detaliai aprašoma „Eksporto ir importo politikos“ 4.1.1 – 4.1.7 dalyse ir Procedūrų vadovo 4 skyriuje.

(b)   Keliami reikalavimai

| (60) | Išankstinės licencijos teikiamos gamintojams eksportuotojams, arba prekybininkams eksportuotojams, kurie „susieti“ su juos remiančiais gamintojais, importuoti be muito žaliavas, naudojamas eksportuojamų prekių gamybai. |
| --- | --- |

(60)

Išankstinės licencijos teikiamos gamintojams eksportuotojams, arba prekybininkams eksportuotojams, kurie „susieti“ su juos remiančiais gamintojais, importuoti be muito žaliavas, naudojamas eksportuojamų prekių gamybai.

(c)   Praktinis įgyvendinimas

| (61) | Pagal šią schemą leidžiamo importo kiekis nustatomas kaip eksportuotų baigtinių produktų procentas. Išankstinėse licencijose leidžiamo importo kiekis skaičiuojamas ir jo kiekiu, ir verte. Abiem šiais atvejais tarifai, kurie naudojami nustatant leidžiamus daugumos prekių, įskaitant ir aptariamą prekę, bemuičius pirkimus yra nustatomi SSIN pagrindu. Žaliavos, numatytos išankstinėse licencijose, yra žaliavos naudojamos atitinkamų baigtinių produktų gamyboje. |
| --- | --- |

(61)

Pagal šią schemą leidžiamo importo kiekis nustatomas kaip eksportuotų baigtinių produktų procentas. Išankstinėse licencijose leidžiamo importo kiekis skaičiuojamas ir jo kiekiu, ir verte. Abiem šiais atvejais tarifai, kurie naudojami nustatant leidžiamus daugumos prekių, įskaitant ir aptariamą prekę, bemuičius pirkimus yra nustatomi SSIN pagrindu. Žaliavos, numatytos išankstinėse licencijose, yra žaliavos naudojamos atitinkamų baigtinių produktų gamyboje.

| (62) | Išankstinės licencijos išduodamos šioms eksporto rūšims:






  (i) | Fizinis eksportas: išankstinės licencijos teikiamos gamintojams eksportuotojams arba prekybininkams eksportuotojams, kurie „susieti“ su juos remiančiais gamintojais, importuoti žaliavoms, naudojamoms eksportuojamų prekių gamybai. |
| --- | --- | --- |

(62)

Išankstinės licencijos išduodamos šioms eksporto rūšims:

(i)

Fizinis eksportas: išankstinės licencijos teikiamos gamintojams eksportuotojams arba prekybininkams eksportuotojams, kurie „susieti“ su juos remiančiais gamintojais, importuoti žaliavoms, naudojamoms eksportuojamų prekių gamybai.

| (ii) | Tarpinės žaliavos: išankstinės licencijos gali būti išduodamos gamintojui eksportuotojui dėl prekių gamybai reikalingų tarpinių žaliavų, kurios bus patiektos kitą išankstinę licenciją turinčiam galutiniam eksportuotojui ir (arba) netiesioginiam eksportuotojui, tiekimo. išankstinės licencijos turėtojas, kuris užuot tiesiogiai importavęs, ketina įsigyti prekes vietos rinkoje, turi galimybę jas įsigyti už išankstines licencijas tarpinėms žaliavoms. Tokiu atveju vidaus rinkoje įsigytu kiekiu mažinamas išankstinėje licencijoje nurodytas kiekis ir vietos tiekėjui išduodama tarpinė išankstinė licencija. Tarpinės licencijos turėtojas turi teisę be muito įvežti prekes, kurios reikalingos pagaminti žaliavas, tiekiamas galutiniam eksportuotojui. |
| --- | --- |

(ii)

Tarpinės žaliavos: išankstinės licencijos gali būti išduodamos gamintojui eksportuotojui dėl prekių gamybai reikalingų tarpinių žaliavų, kurios bus patiektos kitą išankstinę licenciją turinčiam galutiniam eksportuotojui ir (arba) netiesioginiam eksportuotojui, tiekimo. išankstinės licencijos turėtojas, kuris užuot tiesiogiai importavęs, ketina įsigyti prekes vietos rinkoje, turi galimybę jas įsigyti už išankstines licencijas tarpinėms žaliavoms. Tokiu atveju vidaus rinkoje įsigytu kiekiu mažinamas išankstinėje licencijoje nurodytas kiekis ir vietos tiekėjui išduodama tarpinė išankstinė licencija. Tarpinės licencijos turėtojas turi teisę be muito įvežti prekes, kurios reikalingos pagaminti žaliavas, tiekiamas galutiniam eksportuotojui.

| (iii) | Netiesioginis eksportas: Išankstinės licencijos gali būti išduodamos už netiesioginį eksportą pagrindiniam rangovui, kuris gamina prekes, vėliau tiektinas „Eksporto ir importo politikos“ 8.2 dalyje nustatytoms kategorijoms. Anot IV, netiesioginiu eksportu vadinami tie sandoriai, kurių metu prekės nepalieka šalies teritorijos. Tam tikros tiekimo rūšys laikomos netiesioginiu eksportu su sąlyga, kad prekės yra pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas į eksportą orientuotiems vienetams ir ilgalaikių gamybos priemonių tiekimas licencijų turėtojams. |
| --- | --- |

(iii)

Netiesioginis eksportas: Išankstinės licencijos gali būti išduodamos už netiesioginį eksportą pagrindiniam rangovui, kuris gamina prekes, vėliau tiektinas „Eksporto ir importo politikos“ 8.2 dalyje nustatytoms kategorijoms. Anot IV, netiesioginiu eksportu vadinami tie sandoriai, kurių metu prekės nepalieka šalies teritorijos. Tam tikros tiekimo rūšys laikomos netiesioginiu eksportu su sąlyga, kad prekės yra pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas į eksportą orientuotiems vienetams ir ilgalaikių gamybos priemonių tiekimas licencijų turėtojams.

| (iv) | Išankstinis atleidimo dokumentas (IAD): Išankstinės licencijos turėtojas, kuris, užuot tiesiogiai importavęs, ketina įsigyti prekes vietos rinkoje, turi galimybę jas įsigyti už IAD. Šiuo atveju išankstinės licencijos registruojamos kaip IAD ir perduodamos tiekėjui, kai jis patiekia juose nurodytus produktus. IAD perdavimas leidžia tiekėjui pasinaudoti netiesioginio eksporto nauda – susigrąžinti muitus ir galutinį akcizą. Tokiu būdu IAD mechanizmu mokesčiai ir muitai grįžta prekes tiekiančiam gamintojui, o ne pačiam eksportuotojui per muitų sugrąžinimą. Muitai ir mokesčiai grąžinami ir už vietines, ir importuotas žaliavas. |
| --- | --- |

(iv)

Išankstinis atleidimo dokumentas (IAD): Išankstinės licencijos turėtojas, kuris, užuot tiesiogiai importavęs, ketina įsigyti prekes vietos rinkoje, turi galimybę jas įsigyti už IAD. Šiuo atveju išankstinės licencijos registruojamos kaip IAD ir perduodamos tiekėjui, kai jis patiekia juose nurodytus produktus. IAD perdavimas leidžia tiekėjui pasinaudoti netiesioginio eksporto nauda – susigrąžinti muitus ir galutinį akcizą. Tokiu būdu IAD mechanizmu mokesčiai ir muitai grįžta prekes tiekiančiam gamintojui, o ne pačiam eksportuotojui per muitų sugrąžinimą. Muitai ir mokesčiai grąžinami ir už vietines, ir importuotas žaliavas.

| (63) | Patikrinimo metu nustatyta, kad TL metu tik i punkte (fizinis eksportas) aprašytą IAD naudojo vienas gamintojas eksportuotojas. Todėl šio tyrimo metu nebūtina nustatinėti ii, iii ir iv punktuose išvardintų IAD rūšių kompensuotinumo. |
| --- | --- |

(63)

Patikrinimo metu nustatyta, kad TL metu tik i punkte (fizinis eksportas) aprašytą IAD naudojo vienas gamintojas eksportuotojas. Todėl šio tyrimo metu nebūtina nustatinėti ii, iii ir iv punktuose išvardintų IAD rūšių kompensuotinumo.

(d)   Išvada dėl schemos

| (64) | Licencijos, kurios gali būti panaudotos įskaityti importo muitams, suteikiamos tik eksportuojančioms bendrovėms. Šiuo atžvilgiu schema priklauso nuo eksporto masto. |
| --- | --- |

(64)

Licencijos, kurios gali būti panaudotos įskaityti importo muitams, suteikiamos tik eksportuojančioms bendrovėms. Šiuo atžvilgiu schema priklauso nuo eksporto masto.

| (65) | Kaip pirmiau minėta, buvo nustatyta, kad IAD fizinio eksporto atžvilgiu naudojo viena iš tiriamų bendrovių. Bendrovė naudojo IAD tam, kad be muito galėtų įsivežti eksportuojamų prekių žaliavas. |
| --- | --- |

(65)

Kaip pirmiau minėta, buvo nustatyta, kad IAD fizinio eksporto atžvilgiu naudojo viena iš tiriamų bendrovių. Bendrovė naudojo IAD tam, kad be muito galėtų įsivežti eksportuojamų prekių žaliavas.

| (66) | IV teigė, kad IAD yra kiekiu pagrįsta schema ir kad žaliavos, leidžiamos pagal šią licenciją, priklauso nuo eksporto kiekio. Taip pat buvo teigiama, jog nepriklausomai nuo to, kokios žaliavos importuojamos pagal IAD, šios žaliavos turi būti panaudotos gaminant eksportuojamą produktą arba papildyti jau eksportuotuose produktuose sunaudotų žaliavų atsargas. Anot IV, importuotas žaliavas turi sunaudoti pats eksportuotojas, jų negalima parduoti ar perduoti. |
| --- | --- |

(66)

IV teigė, kad IAD yra kiekiu pagrįsta schema ir kad žaliavos, leidžiamos pagal šią licenciją, priklauso nuo eksporto kiekio. Taip pat buvo teigiama, jog nepriklausomai nuo to, kokios žaliavos importuojamos pagal IAD, šios žaliavos turi būti panaudotos gaminant eksportuojamą produktą arba papildyti jau eksportuotuose produktuose sunaudotų žaliavų atsargas. Anot IV, importuotas žaliavas turi sunaudoti pats eksportuotojas, jų negalima parduoti ar perduoti.

| (67) | Tačiau buvo pastebėta, kad nebuvo sistemos ar procedūros, kuri leistų patvirtinti, kad žaliavos, nustatant jų rūšį, buvo panaudotos gaminant eksportuotą produktą. Sistema tik parodo, kad be muito importuotos prekės buvo panaudotos gamybos procese, tačiau nėra daromas skirtumas tarp prekės paskirties (vietos ar eksporto rinka). |
| --- | --- |

(67)

Tačiau buvo pastebėta, kad nebuvo sistemos ar procedūros, kuri leistų patvirtinti, kad žaliavos, nustatant jų rūšį, buvo panaudotos gaminant eksportuotą produktą. Sistema tik parodo, kad be muito importuotos prekės buvo panaudotos gamybos procese, tačiau nėra daromas skirtumas tarp prekės paskirties (vietos ar eksporto rinka).

| (68) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatyta išimtis inter alia sumokėtų muitų grąžinimo ir pakaitinei importo muitų grąžinimo sistemoms, kurios atitinka griežtus reikalavimus, numatytus I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio importo muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės). |
| --- | --- |

(68)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatyta išimtis inter alia sumokėtų muitų grąžinimo ir pakaitinei importo muitų grąžinimo sistemoms, kurios atitinka griežtus reikalavimus, numatytus I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio importo muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės).

| (69) | Kadangi nėra sistemos ar procedūros, kuri leistų patikrinti, kurios žaliavos buvo sunaudotos eksportuoto produkto gamybos procese ir ar buvo importo muitų permoka, apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose, IAD negali būti laikoma leistinu sumokėtų muitų grąžinimu ar pakaitine importo muitų grąžinimo sistema, numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. |
| --- | --- |

(69)

Kadangi nėra sistemos ar procedūros, kuri leistų patikrinti, kurios žaliavos buvo sunaudotos eksportuoto produkto gamybos procese ir ar buvo importo muitų permoka, apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose, IAD negali būti laikoma leistinu sumokėtų muitų grąžinimu ar pakaitine importo muitų grąžinimo sistema, numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.

| (70) | Kadangi pirmiau minėta išimtis nėra taikoma muitų grąžinimo arba pakaitinio importo muitų grąžinimo sistemoms, minėtoms konstatuojamosios dalies 67 punkte, netaikoma, todėl nekyla klausimas dėl per didelio atleidimo, ir kompensuotina nauda yra atleidimo nuo visų importo muitų, kuriais paprastai apmokestinamos visos importuojamos prekės, dydis. |
| --- | --- |

(70)

Kadangi pirmiau minėta išimtis nėra taikoma muitų grąžinimo arba pakaitinio importo muitų grąžinimo sistemoms, minėtoms konstatuojamosios dalies 67 punkte, netaikoma, todėl nekyla klausimas dėl per didelio atleidimo, ir kompensuotina nauda yra atleidimo nuo visų importo muitų, kuriais paprastai apmokestinamos visos importuojamos prekės, dydis.

(e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (71) | Bendrovės gauta nauda buvo apskaičiuota pagal licencijose suteiktų kreditų, kurie buvo panaudoti per TL, sumą. Kaip nurodyta konstatuojamosios dalies 61 punkte, iš IAD schemos gautos naudos dydis susijęs ir su eksportuotų baigtinių produktų kiekiu, ir verte. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį apskaičiuotos subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą mokesčiai, kuriuos buvo privaloma sumokėti subsidijai gauti, skaičiuojant gautą naudą yra atimami. Taip skaičiuojant, gauta subsidija sudarė 0,2 %. |
| --- | --- |

(71)

Bendrovės gauta nauda buvo apskaičiuota pagal licencijose suteiktų kreditų, kurie buvo panaudoti per TL, sumą. Kaip nurodyta konstatuojamosios dalies 61 punkte, iš IAD schemos gautos naudos dydis susijęs ir su eksportuotų baigtinių produktų kiekiu, ir verte. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį apskaičiuotos subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą mokesčiai, kuriuos buvo privaloma sumokėti subsidijai gauti, skaičiuojant gautą naudą yra atimami. Taip skaičiuojant, gauta subsidija sudarė 0,2 %.

5.   PERDIRBIMO EKSPORTUI ZONOS/Į EKSPORTĄ ORIENTUOTI VIENETAI (PEZ/EOV)

| (72) | Patikrinimo metu nustatyta, kad nė vienas iš gamintojų eksportuotojų nėra įsikūręs PEZ ar EOV. Todėl atliekant šį tyrimą nuspręsta, kad šios schemos nereikia tirti. |
| --- | --- |

(72)

Patikrinimo metu nustatyta, kad nė vienas iš gamintojų eksportuotojų nėra įsikūręs PEZ ar EOV. Todėl atliekant šį tyrimą nuspręsta, kad šios schemos nereikia tirti.

6.   ATLEIDIMAS NUO PAJAMŲ MOKESČIO

(a)   Teisinis pagrindas

| (73) | 1961 m. pajamų mokesčio aktas sudaro teisinį pagrindą atleisti nuo pajamų mokesčio. Aktas, kuris kasmet iš dalies pakeičiamas finansų aktu, nustato mokesčių rinkimo pagrindus, įvairias išimtis ir lengvatas, kurių galima prašyti. Tarp tokių lengvatų, kurių gali prašyti bendrovės, yra lengvatos, numatytos akto 10A, 10B ir 80HHC dalyse, kur numatyta pelną iš eksporto atleisti nuo pajamų mokesčio. |
| --- | --- |

(73)

1961 m. pajamų mokesčio aktas sudaro teisinį pagrindą atleisti nuo pajamų mokesčio. Aktas, kuris kasmet iš dalies pakeičiamas finansų aktu, nustato mokesčių rinkimo pagrindus, įvairias išimtis ir lengvatas, kurių galima prašyti. Tarp tokių lengvatų, kurių gali prašyti bendrovės, yra lengvatos, numatytos akto 10A, 10B ir 80HHC dalyse, kur numatyta pelną iš eksporto atleisti nuo pajamų mokesčio.

(b)   Praktinis įgyvendinimas

| (74) | IV pranešė, kad atleidimas nuo pajamų mokesčio buvo panaikintas nuo 2003 m. kovo 31 d. ir pateikė to įrodymus. Nors schema galėjo suteikti naudos TL metu aptariamiems eksportuotojams, tačiau po šios datos ši schema nebus naudinga nė vienai bendrovei eksportuotojai. Susiklosčius tokioms aplinkybėms ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi nereikia nustatyti atleidimo nuo pajamų mokesčio kompensuotinumo. |
| --- | --- |

(74)

IV pranešė, kad atleidimas nuo pajamų mokesčio buvo panaikintas nuo 2003 m. kovo 31 d. ir pateikė to įrodymus. Nors schema galėjo suteikti naudos TL metu aptariamiems eksportuotojams, tačiau po šios datos ši schema nebus naudinga nė vienai bendrovei eksportuotojai. Susiklosčius tokioms aplinkybėms ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi nereikia nustatyti atleidimo nuo pajamų mokesčio kompensuotinumo.

7.   KOMPENSUOJAMŲ SUBSIDIJŲ DYDIS

| (75) | Tirtųjų gamintojų eksportuotojų kompensuotinų subsidijų dydis pagal pagrindinio reglamento nuostatas išreikštas ad valorem yra 14,6 % ir 20,9 %. Atsižvelgiant į tai, kad apskritai bendradarbiavimo iš Indijos pusės lygis buvo aukštas (susijęs su 100 % iš Indijos į Bendriją eksportuojamos aptariamosios prekės), likutinis subsidijos lygis visoms kitoms bendrovėms buvo nustatytas pagal bendrovę su didžiausia individualia riba, t.y., 20,9 %.











  Subsidijos riba | MNK | IGPSE | ILS | PZE/EOV | APM | IŠ VISO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| Graphite India Limited (GIL) | 14,5 % | 0,1 % | | | | 14,6 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 20,4 % | 0,3 % | 0,2 % | | | 20,9 % |
| Visi kiti | | | | | | 20,9 % |

(75)

Tirtųjų gamintojų eksportuotojų kompensuotinų subsidijų dydis pagal pagrindinio reglamento nuostatas išreikštas ad valorem yra 14,6 % ir 20,9 %. Atsižvelgiant į tai, kad apskritai bendradarbiavimo iš Indijos pusės lygis buvo aukštas (susijęs su 100 % iš Indijos į Bendriją eksportuojamos aptariamosios prekės), likutinis subsidijos lygis visoms kitoms bendrovėms buvo nustatytas pagal bendrovę su didžiausia individualia riba, t.y., 20,9 %.

Subsidijos riba

MNK

IGPSE

ILS

PZE/EOV

APM

IŠ VISO

Graphite India Limited (GIL)

14,5 %

0,1 %

14,6 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

20,4 %

0,3 %

0,2 %

20,9 %

Visi kiti

20,9 %

D.   BENDRIJOS PRAMONĖ

1.   VISA BENDRIJOS PRODUKCIJA

| (76) | Bendrijoje panašią prekę gamina SGL AG (toliau – SGL) ir kelios UCAR SA (toliau – UCAR) dukterinės bendrovės: UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ir Graftech SpA); skundas buvo pateiktas šių bendrovių vardu. SGL ir UCAR gamyklos yra įsikūrusios Austrijoje, Belgijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje. |
| --- | --- |

(76)

Bendrijoje panašią prekę gamina SGL AG (toliau – SGL) ir kelios UCAR SA (toliau – UCAR) dukterinės bendrovės: UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ir Graftech SpA); skundas buvo pateiktas šių bendrovių vardu. SGL ir UCAR gamyklos yra įsikūrusios Austrijoje, Belgijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje.

| (77) | Panašią prekę, greta dviejų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų SGL ir UCAR, nuo 1999 m. iki TL imtinai Bendrijoje gamino kiti du gamintojai. Vienas iš šių dviejų gamintojų tapo nemokus ir turėjo paprašyti teisinės apsaugos pagal Vokietijos bankroto įstatymą. Pastaroji bendrovė nutraukė panašios prekės gamybą 2002 m. lapkričio mėn. Šios dvi bendrovės pareiškė pritariančios skundui, tačiau atmetė Komisijos kvietimą aktyviai įsijungti į tyrimą. Todėl šioje byloje jos laikomos pasyviomis rėmėjomis. Daroma išvada, kad visi pirmiau nurodytų keturių gamintojų produkcija yra Bendrijos produkcija pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies prasme. |
| --- | --- |

(77)

Panašią prekę, greta dviejų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų SGL ir UCAR, nuo 1999 m. iki TL imtinai Bendrijoje gamino kiti du gamintojai. Vienas iš šių dviejų gamintojų tapo nemokus ir turėjo paprašyti teisinės apsaugos pagal Vokietijos bankroto įstatymą. Pastaroji bendrovė nutraukė panašios prekės gamybą 2002 m. lapkričio mėn. Šios dvi bendrovės pareiškė pritariančios skundui, tačiau atmetė Komisijos kvietimą aktyviai įsijungti į tyrimą. Todėl šioje byloje jos laikomos pasyviomis rėmėjomis. Daroma išvada, kad visi pirmiau nurodytų keturių gamintojų produkcija yra Bendrijos produkcija pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies prasme.

2.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS

| (78) | Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai tinkamai atsakė į anketos klausimus ir visapusiškai bendradarbiavo vykdant tyrimą. Per TL jie pagamino daugiau nei 80 % Bendrijos produkcijos. |
| --- | --- |

(78)

Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai tinkamai atsakė į anketos klausimus ir visapusiškai bendradarbiavo vykdant tyrimą. Per TL jie pagamino daugiau nei 80 % Bendrijos produkcijos.

| (79) | Laikytina, kad jie sudaro Bendrijos pramonę pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies ir 10 straipsnio 8 dalies prasme, ir toliau bus vadinami Bendrijos pramone. |
| --- | --- |

(79)

Laikytina, kad jie sudaro Bendrijos pramonę pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies ir 10 straipsnio 8 dalies prasme, ir toliau bus vadinami Bendrijos pramone.

E.   ŽALA

1.   ĮŽANGINĖ PASTABA

| (80) | Kadangi aptariamąją prekę eksportuoja tik du Indijos gamintojai eksportuotojai ir kadangi Bendrijos pramonę taip pat sudaro tik du gamintojai, duomenys apie aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importą į Bendriją arba apie Bendrijos pramonę turėtų būti indeksuoti siekiant išlaikyti konfidencialumą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 29 straipsniu. |
| --- | --- |

(80)

Kadangi aptariamąją prekę eksportuoja tik du Indijos gamintojai eksportuotojai ir kadangi Bendrijos pramonę taip pat sudaro tik du gamintojai, duomenys apie aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importą į Bendriją arba apie Bendrijos pramonę turėtų būti indeksuoti siekiant išlaikyti konfidencialumą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 29 straipsniu.

2.   BENDRIJOS SUVARTOJIMAS

| (81) | Bendrijos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, kitų Bendrijos gamintojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, apskaičiuotomis pagal tiksliausius turimus duomenis, dviejų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų eksportuotojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, iš Lenkijos importuotų prekių pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, sužinotomis bendradarbiaujant su SGL, ir Eurostato duomenimis apie likusį Bendrijos importą, tinkamai patikslinus ten, kur reikia. |
| --- | --- |

(81)

Bendrijos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, kitų Bendrijos gamintojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, apskaičiuotomis pagal tiksliausius turimus duomenis, dviejų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų eksportuotojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, iš Lenkijos importuotų prekių pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, sužinotomis bendradarbiaujant su SGL, ir Eurostato duomenimis apie likusį Bendrijos importą, tinkamai patikslinus ten, kur reikia.

| (82) | Tuo remiantis, nuo 1999 m. iki TL pabaigos aptariamosios prekės suvartojimas Bendrijoje išaugo 9 %. Tiksliau, jis padidėjo 14 % nuo 1999–2000 m., sumažėjo 7 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar vienu procentiniu punktu 2002 m. ir padidėjo 3 procentiniais punktais per TL. Kadangi aptariamoji prekė pirmiausia naudojama elektroplieno pramonėje, suvartojimo kitimą reikia vertinti atsižvelgiant į šio konkretaus sektoriaus ekonomines tendencijas, kurios rodė spartų augimą 2000 m., o nuo 2001 m. ir vėliau – nuosmukį. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas EB suvartojimas (tonomis) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(82)

Tuo remiantis, nuo 1999 m. iki TL pabaigos aptariamosios prekės suvartojimas Bendrijoje išaugo 9 %. Tiksliau, jis padidėjo 14 % nuo 1999–2000 m., sumažėjo 7 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar vienu procentiniu punktu 2002 m. ir padidėjo 3 procentiniais punktais per TL. Kadangi aptariamoji prekė pirmiausia naudojama elektroplieno pramonėje, suvartojimo kitimą reikia vertinti atsižvelgiant į šio konkretaus sektoriaus ekonomines tendencijas, kurios rodė spartų augimą 2000 m., o nuo 2001 m. ir vėliau – nuosmukį.

1999

2000

2001

2002

TL

Visas EB suvartojimas (tonomis)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indeksas (1999 = 100)

100

114

107

106

109

3.   IMPORTAS IŠ ATITINKAMOS ŠALIES

(a)   Apimtis

| (83) | Aptariamosios prekės importo iš Indijos į Bendriją apimtis nuo 1999 m. iki TL pabaigos padidėjo 76 %. Nurodant išsamiau, importas iš Indijos 1999–2000 m. padidėjo 45 %, 2001 m. – dar 31 procentiniu punktu, o 2002 m. ir per TL tame lygyje išliko beveik stabilus. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsidijuoto importo apimtis (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Subsidijuoto importo dalis rinkoje | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(83)

Aptariamosios prekės importo iš Indijos į Bendriją apimtis nuo 1999 m. iki TL pabaigos padidėjo 76 %. Nurodant išsamiau, importas iš Indijos 1999–2000 m. padidėjo 45 %, 2001 m. – dar 31 procentiniu punktu, o 2002 m. ir per TL tame lygyje išliko beveik stabilus.

1999

2000

2001

2002

TL

Subsidijuoto importo apimtis (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

145

176

176

176

Subsidijuoto importo dalis rinkoje

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

127

164

166

161

(b)   Rinkos dalis

| (84) | Rinkos dalis, kurią atitinkamoje šalyje užėmė eksportuotojai, padidėjo 3,4 procentinio punkto (arba 61 %) per aptariamąjį laikotarpį ir per TL pasiekė 8–10 % lygį. Ji pirmiausia padidėjo 1,5 procentinio punkto per 1999–2000 m., 2001 m. – dar 2 procentiniais punktais, o 2002 m. ir per TL tame lygyje liko palyginti stabili. Reikėtų pažymėti, kad laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL pabaigos atitinkamos šalies importas ir dalis rinkoje sutapo su 9 % vartojimo augimu. |
| --- | --- |

(84)

Rinkos dalis, kurią atitinkamoje šalyje užėmė eksportuotojai, padidėjo 3,4 procentinio punkto (arba 61 %) per aptariamąjį laikotarpį ir per TL pasiekė 8–10 % lygį. Ji pirmiausia padidėjo 1,5 procentinio punkto per 1999–2000 m., 2001 m. – dar 2 procentiniais punktais, o 2002 m. ir per TL tame lygyje liko palyginti stabili. Reikėtų pažymėti, kad laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL pabaigos atitinkamos šalies importas ir dalis rinkoje sutapo su 9 % vartojimo augimu.

(c)   Kainos

(i)   Kainų kaita

| (85) | Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina 2000 m. padidėjo 2 %, 2001 m. – dar 8 procentiniais punktais, o 2002 m. sumažėjo 9 procentiniais punktais, ir per TL nusistovėjo šiame lygyje. Per TL vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina buvo 1 % aukštesnė negu 1999 m. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsidijuoto importo apimtis | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(85)

Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina 2000 m. padidėjo 2 %, 2001 m. – dar 8 procentiniais punktais, o 2002 m. sumažėjo 9 procentiniais punktais, ir per TL nusistovėjo šiame lygyje. Per TL vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina buvo 1 % aukštesnė negu 1999 m.

1999

2000

2001

2002

TL

Subsidijuoto importo apimtis

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

102

110

101

101

(ii)   Pateikimas mažesne kaina

| (86) | Siekiant gauti palyginamus aptariamosios prekės modelius, buvo palygintos gamintojų eksportuotojų ir Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo Bendrijoje kainos Šiam tikslui Bendrijos pramonės ex-works kainos nesusijusiems klientams, atmetus visus nuolaidas ir mokesčius, buvo palygintos su Indijos gamintojų eksportuotojų CIF franko Bendrijos siena kainomis, tinkamai patikslintomis pagal po importo susidariusias sąnaudas. Palyginus pasirodė, kad per TL Bendrijoje parduota aptariamoji prekė, kurios kilmės šalis yra Indija, buvo pateikta nuo 6,5 % iki 12,2 % mažesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis. |
| --- | --- |

(86)

Siekiant gauti palyginamus aptariamosios prekės modelius, buvo palygintos gamintojų eksportuotojų ir Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo Bendrijoje kainos Šiam tikslui Bendrijos pramonės ex-works kainos nesusijusiems klientams, atmetus visus nuolaidas ir mokesčius, buvo palygintos su Indijos gamintojų eksportuotojų CIF franko Bendrijos siena kainomis, tinkamai patikslintomis pagal po importo susidariusias sąnaudas. Palyginus pasirodė, kad per TL Bendrijoje parduota aptariamoji prekė, kurios kilmės šalis yra Indija, buvo pateikta nuo 6,5 % iki 12,2 % mažesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis.

| (87) | Reikėtų pažymėti, kad tos pateikimo mažesne kaina ribos ne iki galo parodo subsidijuotų prekių poveikį Bendrijos pramonės kainoms, nes buvo užfiksuotas ir kainų nusmukdymas ir trukdymas kainoms kilti, kaip matyti iš Bendrijos pramonės per TL pasiekto palyginti mažo pelningumo, nors ji galėjo tikėtis gerokai didesnio pelno, jeigu nebūtų buvę subsidijavimo. |
| --- | --- |

(87)

Reikėtų pažymėti, kad tos pateikimo mažesne kaina ribos ne iki galo parodo subsidijuotų prekių poveikį Bendrijos pramonės kainoms, nes buvo užfiksuotas ir kainų nusmukdymas ir trukdymas kainoms kilti, kaip matyti iš Bendrijos pramonės per TL pasiekto palyginti mažo pelningumo, nors ji galėjo tikėtis gerokai didesnio pelno, jeigu nebūtų buvę subsidijavimo.

4.   BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS

| (88) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalies nuostatomis, Komisija išnagrinėjo visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, kurie daro poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(88)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalies nuostatomis, Komisija išnagrinėjo visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, kurie daro poveikį Bendrijos pramonei.

(a)   Įžanginės pastabos

| (89) | Siekiant įvertinti kai kurių žalos rodiklių reikšmę, reikėjo tinkamai sujungti kai kuriuos UCAR ir jos dukterinių gamybos bendrovių Bendrijoje duomenis (žr. 76 konstatuojamąją dalį anksčiau). |
| --- | --- |

(89)

Siekiant įvertinti kai kurių žalos rodiklių reikšmę, reikėjo tinkamai sujungti kai kuriuos UCAR ir jos dukterinių gamybos bendrovių Bendrijoje duomenis (žr. 76 konstatuojamąją dalį anksčiau).

| (90) | Komisija atkreipė ypatingą dėmesį į bet kokį poveikį, kurį žalos rodikliams galėjo padaryti ankstesnis konkurenciją iškreipiantis dviejų skundus padavusių Bendrijos gamintojų elgesys. Visų pirma Komisija užtikrino, kad pirmuoju įvertinant žalą nagrinėtu laikotarpiu (1999 m.) nebūtų buvę jokių konkurenciją iškreipiančių veiksmų (žr. 121, 122, 125 konstatuojamąsias dalis toliau). Be to, apskaičiuodama Bendrijos pramonės sąnaudas ir pelningumą, Komisija nedviprasmiškai pareikalavo ir patikrino, kad tiesioginės mokėjimų sąnaudos ar bet kurios netiesioginės jų sąnaudos (įskaitant finansavimo išlaidas), susijusios su konkurenciją reguliuojančių įstaigų paskirtomis baudomis, būtų aiškiai išskirtos tam, kad būtų galima sužinoti pelno rezultatus be visų tų ypatingųjų išlaidų. |
| --- | --- |

(90)

Komisija atkreipė ypatingą dėmesį į bet kokį poveikį, kurį žalos rodikliams galėjo padaryti ankstesnis konkurenciją iškreipiantis dviejų skundus padavusių Bendrijos gamintojų elgesys. Visų pirma Komisija užtikrino, kad pirmuoju įvertinant žalą nagrinėtu laikotarpiu (1999 m.) nebūtų buvę jokių konkurenciją iškreipiančių veiksmų (žr. 121, 122, 125 konstatuojamąsias dalis toliau). Be to, apskaičiuodama Bendrijos pramonės sąnaudas ir pelningumą, Komisija nedviprasmiškai pareikalavo ir patikrino, kad tiesioginės mokėjimų sąnaudos ar bet kurios netiesioginės jų sąnaudos (įskaitant finansavimo išlaidas), susijusios su konkurenciją reguliuojančių įstaigų paskirtomis baudomis, būtų aiškiai išskirtos tam, kad būtų galima sužinoti pelno rezultatus be visų tų ypatingųjų išlaidų.

(b)   Produkcija

| (91) | Bendrijos pramonės produkcija padidėjo 14BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS% 2000 m., sumažėjo 16 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar 4 procentiniais punktais 2002 m. ir padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. 2000 m. pastebėtą žymų padidėjimą lėmė gera ekonominė aplinka, dėl kurios tais metais padidėjo ir gamybos pajėgumų panaudojimo koeficientas. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(91)

Bendrijos pramonės produkcija padidėjo 14BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS% 2000 m., sumažėjo 16 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar 4 procentiniais punktais 2002 m. ir padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. 2000 m. pastebėtą žymų padidėjimą lėmė gera ekonominė aplinka, dėl kurios tais metais padidėjo ir gamybos pajėgumų panaudojimo koeficientas.

1999

2000

2001

2002

TL

Produkcija (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

114

98

94

99

(c)   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo koeficientas

| (92) | 2000 m. gamybos pajėgumai sumažėjo maždaug 2 %, o 2001 m. išliko tokio paties lygio. 2002 m. ir per TL gamybos pajėgumai toliau sumažėjo atitinkamai 5 procentiniais punktais ir 2 procentiniais punktais. Per TL gamybos pajėgumai buvo 9 % mažesni negu 1999 m., visų pirma dėl to, kad viena Bendrijos gamintojo gamykla buvo nutraukusi veiklą per visą TL. |
| --- | --- |

(92)

2000 m. gamybos pajėgumai sumažėjo maždaug 2 %, o 2001 m. išliko tokio paties lygio. 2002 m. ir per TL gamybos pajėgumai toliau sumažėjo atitinkamai 5 procentiniais punktais ir 2 procentiniais punktais. Per TL gamybos pajėgumai buvo 9 % mažesni negu 1999 m., visų pirma dėl to, kad viena Bendrijos gamintojo gamykla buvo nutraukusi veiklą per visą TL.

| (93) | Gamybos pajėgumų panaudojimo pradinis lygis buvo 70 % 1999 m., o 2000 m. dėl didelės paklausos, ypač iš elektroplieno pramonės, padidėjo iki 81 %. 2001 m. ir 2002 m. jis vėl sumažėjo iki 70 %, o per TL padidėjo iki 76 %. |
| --- | --- |

(93)

Gamybos pajėgumų panaudojimo pradinis lygis buvo 70 % 1999 m., o 2000 m. dėl didelės paklausos, ypač iš elektroplieno pramonės, padidėjo iki 81 %. 2001 m. ir 2002 m. jis vėl sumažėjo iki 70 %, o per TL padidėjo iki 76 %.

| (94) | Ištyrus nustatyta, kad pirmiau minėta gamykla nutraukė veiklą dėl ekonominių sunkumų, kuriuos sukėlė kelios priežastys, ir iš jų labiausiai pastebimos yra šios: (i) didelės gamybos sąnaudos, susijusios su elektros kaina toje konkrečioje šalyje, ir (ii) konkurencija su subsidijuotomis importuojamomis prekėmis, kurių kilmės šalis yra Indija. Dėl sunkumų atskirti vieną priežastį nuo kitos Komisija išnagrinėjo, kokios būtų pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencijos 2002 m. ir per TL tuo atveju, jei ta gamykla nebūtų nutraukusi veiklos. Simuliuojant situaciją, gamybos apimtis liko nepasikeitusi, nes kitos šio Bendrijos gamintojo gamyklos padidino gamybos apimtis, kad užpildytų susidariusią tuštumą. Kaip toliau parodyta lentelėje, jei ši gamykla nebūtų nutraukusi veiklos, tai visos Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas per TL būtų pasiekę lygį, kuris labai artimas 1999 m. lygiui. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumas (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Pajėgumo panaudojimas | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(94)

Ištyrus nustatyta, kad pirmiau minėta gamykla nutraukė veiklą dėl ekonominių sunkumų, kuriuos sukėlė kelios priežastys, ir iš jų labiausiai pastebimos yra šios: (i) didelės gamybos sąnaudos, susijusios su elektros kaina toje konkrečioje šalyje, ir (ii) konkurencija su subsidijuotomis importuojamomis prekėmis, kurių kilmės šalis yra Indija. Dėl sunkumų atskirti vieną priežastį nuo kitos Komisija išnagrinėjo, kokios būtų pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencijos 2002 m. ir per TL tuo atveju, jei ta gamykla nebūtų nutraukusi veiklos. Simuliuojant situaciją, gamybos apimtis liko nepasikeitusi, nes kitos šio Bendrijos gamintojo gamyklos padidino gamybos apimtis, kad užpildytų susidariusią tuštumą. Kaip toliau parodyta lentelėje, jei ši gamykla nebūtų nutraukusi veiklos, tai visos Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas per TL būtų pasiekę lygį, kuris labai artimas 1999 m. lygiui.

1999

2000

2001

2002

TL

Gamybos pajėgumas (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

98

98

93

91

Pajėgumo panaudojimas

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indeksas (1999 = 100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumas (tonomis) be veiklos nutraukimo | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Pajėgumo panaudojimas be veiklos nutraukimo | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

TL

Gamybos pajėgumas (tonomis) be veiklos nutraukimo

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

98

98

100

101

Pajėgumo panaudojimas be veiklos nutraukimo

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indeksas (1999 = 100)

100

115

99

93

98

(d)   Atsargos

| (95) | Pagamintų prekių atsargos per TL sudarė maždaug 3 % Bendrijos pramonės visos gamybos apimties. Bendrijos pramonės prekių atsargų ataskaitinio laikotarpio pabaigoje lygis padidėjo per nagrinėjamą laikotarpį ir per TL buvo maždaug penkis kartus didesnis negu 1999 m. Tačiau ištyrus nustatyta, kad atsargų kaita nėra laikoma itin svarbiu Bendrijos pramonės ekonominės būklės rodikliu, nes Bendrijos gamintojai paprastai gamina pagal užsakymą, ir todėl atsargos paprastai yra užsakovams dar neišsiųstos prekės. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(95)

Pagamintų prekių atsargos per TL sudarė maždaug 3 % Bendrijos pramonės visos gamybos apimties. Bendrijos pramonės prekių atsargų ataskaitinio laikotarpio pabaigoje lygis padidėjo per nagrinėjamą laikotarpį ir per TL buvo maždaug penkis kartus didesnis negu 1999 m. Tačiau ištyrus nustatyta, kad atsargų kaita nėra laikoma itin svarbiu Bendrijos pramonės ekonominės būklės rodikliu, nes Bendrijos gamintojai paprastai gamina pagal užsakymą, ir todėl atsargos paprastai yra užsakovams dar neišsiųstos prekės.

1999

2000

2001

2002

TL

Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

235

700

663

515

(e)   Pardavimų apimtis

| (96) | Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimas nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje sumažėjo 1 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Nurodant išsamiau, jis staiga padidėjo 16 % 2000 m. 2000 m., sumažėjo 17 procentinių punktų 2001 m., sumažėjo dar 5 procentiniais punktais 2002 m. ir vėl padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. Pardavimų kaita gana tiksliai atspindi ekonomines elektroplieno pramonės tendencijas, kurios po 2000 m. užfiksuoto pakilimo, 2001 m. ir 2002 m. patyrė nuosmukį. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimų nesusijusiems klientams apimtys (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(96)

Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimas nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje sumažėjo 1 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Nurodant išsamiau, jis staiga padidėjo 16 % 2000 m. 2000 m., sumažėjo 17 procentinių punktų 2001 m., sumažėjo dar 5 procentiniais punktais 2002 m. ir vėl padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. Pardavimų kaita gana tiksliai atspindi ekonomines elektroplieno pramonės tendencijas, kurios po 2000 m. užfiksuoto pakilimo, 2001 m. ir 2002 m. patyrė nuosmukį.

1999

2000

2001

2002

TL

EB pardavimų nesusijusiems klientams apimtys (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį

Indeksas (1999 = 100)

100

116

99

94

99

(f)   Rinkos dalis

| (97) | Po nedidelio padidėjimo vienu procentiniu punktu 2000 m. Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis ženkliai mažėjo iki 2002 m. Bendrijos pramonė neteko 6,5 procentinių punktų rinkos dalies 2001 m. ir dar 2,8 procentinių punktų 2002 m., paskui per TL atgavo 1,9 procentinio punkto. Palyginus su 1999 m., per TL Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis buvo 6,3 procentinio punkto arba, pagal rodiklius, 9 % mažesnė. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės dalis rinkoje | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(97)

Po nedidelio padidėjimo vienu procentiniu punktu 2000 m. Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis ženkliai mažėjo iki 2002 m. Bendrijos pramonė neteko 6,5 procentinių punktų rinkos dalies 2001 m. ir dar 2,8 procentinių punktų 2002 m., paskui per TL atgavo 1,9 procentinio punkto. Palyginus su 1999 m., per TL Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis buvo 6,3 procentinio punkto arba, pagal rodiklius, 9 % mažesnė.

1999

2000

2001

2002

TL

Bendrijos pramonės dalis rinkoje

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

102

93

89

91

(g)   Augimas

| (98) | Nuo 1999 m. iki TL pabaigos, kai Bendrijos suvartojimas padidėjo 9 %, Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtis sumažėjo 1 %. Bendrijos pramonė neteko 6,3 procentinio punkto rinkos dalies, kaip buvo parodyta anksčiau, o per tą patį laikotarpį subsidijuotas importas iškovojo 3,4 procentinius punktus rinkos dalies. |
| --- | --- |

(98)

Nuo 1999 m. iki TL pabaigos, kai Bendrijos suvartojimas padidėjo 9 %, Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtis sumažėjo 1 %. Bendrijos pramonė neteko 6,3 procentinio punkto rinkos dalies, kaip buvo parodyta anksčiau, o per tą patį laikotarpį subsidijuotas importas iškovojo 3,4 procentinius punktus rinkos dalies.

(h)   Užimtumas

| (99) | Užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo maždaug 17 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Darbo jėgos sumažėjo 1 % 2000 m. ir 5 procentiniais punktais 2001 m. 2002 m. ir per TL jos sumažėjo atitinkamai 9 procentiniais punktais ir 3 procentiniais punktais, visų pirma dėl to, kad Bendrijos gamintojo gamykla nutraukė veiklą, ir dalis darbo jėgos buvo perkelta į pelningesnius verslo segmentus. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(99)

Užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo maždaug 17 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Darbo jėgos sumažėjo 1 % 2000 m. ir 5 procentiniais punktais 2001 m. 2002 m. ir per TL jos sumažėjo atitinkamai 9 procentiniais punktais ir 3 procentiniais punktais, visų pirma dėl to, kad Bendrijos gamintojo gamykla nutraukė veiklą, ir dalis darbo jėgos buvo perkelta į pelningesnius verslo segmentus.

1999

2000

2001

2002

TL

Užimtumas

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

99

95

86

83

(i)   Našumas

| (100) | Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, matuojamas metiniu įdarbinto asmens išdirbiu, pirma smarkiai padidėjo 15 % 1999–2000 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2001 m., vėl pakilo 5 procentiniais punktais 2002 m. ir dar 11 procentiniais punktais per TL. Nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje našumas buvo 19 % didesnis negu tas, kuris nustatytas laikotarpio pradžioje; iš to matyti Bendrijos pramonės pastangos racionalizuoti gamybą siekiant išlikti konkurencingai. Palyginimui pasakytina, kad vidutinis darbo našumo augimas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos sektoriuose) per tą patį laikotarpį buvo tik 1,5 % per metus. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis iš vieno darbuotojo) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(100)

Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, matuojamas metiniu įdarbinto asmens išdirbiu, pirma smarkiai padidėjo 15 % 1999–2000 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2001 m., vėl pakilo 5 procentiniais punktais 2002 m. ir dar 11 procentiniais punktais per TL. Nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje našumas buvo 19 % didesnis negu tas, kuris nustatytas laikotarpio pradžioje; iš to matyti Bendrijos pramonės pastangos racionalizuoti gamybą siekiant išlikti konkurencingai. Palyginimui pasakytina, kad vidutinis darbo našumo augimas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos sektoriuose) per tą patį laikotarpį buvo tik 1,5 % per metus.

1999

2000

2001

2002

TL

Našumas (tonomis iš vieno darbuotojo)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

115

103

108

119

(j)   Atlyginimai

| (101) | Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinis darbuotojo atlyginimas padidėjo 13 %. Šis skaičius šiek tiek mažesnis už vidutinio nominalaus atlyginimo darbuotojui didėjimą (14 %), kuris per tą patį laikotarpį užfiksuotas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos sektoriuose). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (tūkst. EUR) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indekses (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(101)

Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinis darbuotojo atlyginimas padidėjo 13 %. Šis skaičius šiek tiek mažesnis už vidutinio nominalaus atlyginimo darbuotojui didėjimą (14 %), kuris per tą patį laikotarpį užfiksuotas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos sektoriuose).

1999

2000

2001

2002

TL

Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (tūkst. EUR)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indekses (1999 = 100)

100

104

105

111

113

(k)   Pardavimų kainos

| (102) | Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimo nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje vieneto kaina sumažėjo 6 % 1999–2000 m., pakilo 9 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2002 m. ir kilstelėjo 1 procentiniu punktu per TL. Iš viso nuo 1999 m. iki TL pabaigos vieneto pardavimo kainos nusmuko 8 %. Šis palyginti permaininga kaita paaiškinama taip. |
| --- | --- |

(102)

Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimo nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje vieneto kaina sumažėjo 6 % 1999–2000 m., pakilo 9 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2002 m. ir kilstelėjo 1 procentiniu punktu per TL. Iš viso nuo 1999 m. iki TL pabaigos vieneto pardavimo kainos nusmuko 8 %. Šis palyginti permaininga kaita paaiškinama taip.

| (103) | Kainas lemia du pagrindiniai veiksniai: gamybos sąnaudos (toliau – GS) ir pasiūlos bei paklausos santykis rinkoje. Kai vieneto pardavimo kainos nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo 8 %, vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 2 %. Tokia palyginti maža sąnaudų kaita neparodo 2001 m. užfiksuoto 10 procentinių punktų šuolio, kurį uždelstai sukėlė 2000 m. žaliavų kainų kilimas. Dvi pagrindinės žaliavos grafito elektrodų sistemoms gaminti – naftos koksas ir pikis – sudaro maždaug 34 % visų gamybos sąnaudų. Energija, kurios kaina taip pat labai susijusi su naftos kainų svyravimu, sudaro dar 13% visų gamybos sąnaudų. Kartu sudėjus, šios trys pagrindinės sąnaudų dalys, tiesiogiai veikiamos naftos kainų svyravimo, sudaro beveik 50 % visų panašaus produkto gamybos sąnaudų. Kadangi dėl trukdymo kainoms kilti, susijusio su subsidijuotų prekių importu, Bendrijos pramonės kainos negalėjo kilti tiek pat, kiek didėjo gamybos sąnaudos, Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Vieneto GS (EUR/tona) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(103)

Kainas lemia du pagrindiniai veiksniai: gamybos sąnaudos (toliau – GS) ir pasiūlos bei paklausos santykis rinkoje. Kai vieneto pardavimo kainos nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo 8 %, vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 2 %. Tokia palyginti maža sąnaudų kaita neparodo 2001 m. užfiksuoto 10 procentinių punktų šuolio, kurį uždelstai sukėlė 2000 m. žaliavų kainų kilimas. Dvi pagrindinės žaliavos grafito elektrodų sistemoms gaminti – naftos koksas ir pikis – sudaro maždaug 34 % visų gamybos sąnaudų. Energija, kurios kaina taip pat labai susijusi su naftos kainų svyravimu, sudaro dar 13% visų gamybos sąnaudų. Kartu sudėjus, šios trys pagrindinės sąnaudų dalys, tiesiogiai veikiamos naftos kainų svyravimo, sudaro beveik 50 % visų panašaus produkto gamybos sąnaudų. Kadangi dėl trukdymo kainoms kilti, susijusio su subsidijuotų prekių importu, Bendrijos pramonės kainos negalėjo kilti tiek pat, kiek didėjo gamybos sąnaudos, Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo.

1999

2000

2001

2002

TL

Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Vieneto GS (EUR/tona)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

101

111

101

102

(l)   Veiksniai, darantys įtaką Bendrijos kainoms

| (104) | Ištyrus nustatyta, kad per TL subsidijuotos importuotos prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6–12 % mažesne kaina negu nusmukdyta vidutine Bendrijos pramonės pardavimo kaina (žr. 86 konstatuojamąją dalį anksčiau). Tačiau išnagrinėjus pagal tipus nustatyta, kad kai kuriais atvejais gamintojų eksportuotojų siūlomos kainos buvo dar gerokai mažesnės už pirmiau nurodytas kainas, kurios buvo pateiktos vidutiniškai mažesne negu Bendrijos pramonės kaina. Dėl šio pateikimo mažesne kaina, dažniau nustatyto atskirų prekių tipų lygyje, ir dėl to, kad subsidijuotos importuojamos prekių dalis rinkoje nuolat augo, neabejotinai buvo daroma įtaka Bendrijos pramonės vidaus kainoms. |
| --- | --- |

(104)

Ištyrus nustatyta, kad per TL subsidijuotos importuotos prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6–12 % mažesne kaina negu nusmukdyta vidutine Bendrijos pramonės pardavimo kaina (žr. 86 konstatuojamąją dalį anksčiau). Tačiau išnagrinėjus pagal tipus nustatyta, kad kai kuriais atvejais gamintojų eksportuotojų siūlomos kainos buvo dar gerokai mažesnės už pirmiau nurodytas kainas, kurios buvo pateiktos vidutiniškai mažesne negu Bendrijos pramonės kaina. Dėl šio pateikimo mažesne kaina, dažniau nustatyto atskirų prekių tipų lygyje, ir dėl to, kad subsidijuotos importuojamos prekių dalis rinkoje nuolat augo, neabejotinai buvo daroma įtaka Bendrijos pramonės vidaus kainoms.

(m)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (105) | Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimų nesusijusiems klientams pelningumas, skaičiuojant ikimokestiniu pelnu iš apyvartos, sumažėjo 50 % 2000 m., dar 3 procentiniais punktais 2001 m., dar 18 procentinių punktų 2002 m. ir pagaliau padidėjo 4 procentiniais punktais per TL. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos pelningumas sumažėjo 66 %, t. y., nuo 12 % iki 15 % 1999 m. ir nuo 3 % iki 6 % per TL. |
| --- | --- |

(105)

Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimų nesusijusiems klientams pelningumas, skaičiuojant ikimokestiniu pelnu iš apyvartos, sumažėjo 50 % 2000 m., dar 3 procentiniais punktais 2001 m., dar 18 procentinių punktų 2002 m. ir pagaliau padidėjo 4 procentiniais punktais per TL. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos pelningumas sumažėjo 66 %, t. y., nuo 12 % iki 15 % 1999 m. ir nuo 3 % iki 6 % per TL.

| (106) | Per visą nagrinėjamą laikotarpį investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta kaip investicijų grynąja buhalterine vertės procentinis pelnas, iš esmės atkartojo anksčiau aprašytą pelningumo kaitos tendenciją. Ji sumažėjo 34 % 2000 m., 23 procentiniais punktais – 2001 m., 26 procentiniais punktais – 2002 m., ir dar 8 procentiniais punktais per TL. Palyginus su 1999 m. vyravusia padėtimi, IG sumažėjo maždaug 90 % per TL, t. y., nuo 45 iki 55 % 1999 m. iki nuo 3 iki 10 % per TL. |
| --- | --- |

(106)

Per visą nagrinėjamą laikotarpį investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta kaip investicijų grynąja buhalterine vertės procentinis pelnas, iš esmės atkartojo anksčiau aprašytą pelningumo kaitos tendenciją. Ji sumažėjo 34 % 2000 m., 23 procentiniais punktais – 2001 m., 26 procentiniais punktais – 2002 m., ir dar 8 procentiniais punktais per TL. Palyginus su 1999 m. vyravusia padėtimi, IG sumažėjo maždaug 90 % per TL, t. y., nuo 45 iki 55 % 1999 m. iki nuo 3 iki 10 % per TL.

| (107) | Skaičiuodama Bendrijos pramonės sudėtinį pelningumą per TL, Komisija neatsižvelgė į pirmiau minėto veiklos nutraukimo atvejį (žr. 94 konstatuojamąją dalį). Nustatyta, kad Bendrijos pramonės pelningumas būtų buvęs didesnis 0,8 procentinio punkto 2002 m. ir 0,5 procentinio punkto per TL, ir todėl pelningumo tendencija nuo 1999 m. nebūtų ženkliai keitusis. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimų pelningumas (% apyvartos) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| IG (pelnas investicijų grynąja buhalterine verte %) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Pardavimų nesusijusiems EB klientams pelningumas (% apyvartos), neatsižvelgiant į nutrauktą veiklą | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(107)

Skaičiuodama Bendrijos pramonės sudėtinį pelningumą per TL, Komisija neatsižvelgė į pirmiau minėto veiklos nutraukimo atvejį (žr. 94 konstatuojamąją dalį). Nustatyta, kad Bendrijos pramonės pelningumas būtų buvęs didesnis 0,8 procentinio punkto 2002 m. ir 0,5 procentinio punkto per TL, ir todėl pelningumo tendencija nuo 1999 m. nebūtų ženkliai keitusis.

1999

2000

2001

2002

TL

EB pardavimų pelningumas (% apyvartos)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

51

48

30

34

IG (pelnas investicijų grynąja buhalterine verte %)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Pardavimų nesusijusiems EB klientams pelningumas (% apyvartos), neatsižvelgiant į nutrauktą veiklą

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

51

48

35

39

(n)   Pinigų srautai ir galimybės pritraukti kapitalo

| (108) | Grynieji pinigų srautai iš bendrovių veiklos sumažėjo 40 % 2000 m., padidėjo 24 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 12 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 7 procentiniais punktais per TL. Pinigų srautai per TL buvo 35 % mažesni negu nagrinėjamo laikotarpio pradžioje. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pinigų srautai (tūkst. EUR) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(108)

Grynieji pinigų srautai iš bendrovių veiklos sumažėjo 40 % 2000 m., padidėjo 24 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 12 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 7 procentiniais punktais per TL. Pinigų srautai per TL buvo 35 % mažesni negu nagrinėjamo laikotarpio pradžioje.

1999

2000

2001

2002

TL

Pinigų srautai (tūkst. EUR)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (109) | Paėjusį dešimtmetį abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams įvairios nacionalinės ir regioninės konkurencijos institucijos pasaulyje buvo skyrusios baudas už susitarimus dėl vienodų kainų ir minimalių kainų nustatymą. Skundus pateikusiems Bendrijos gamintojams teko mokėti ne tik šias baudas, bet ir, pirma, apmokėti taikos sutarčių dėl klientų ir akcininkų JAV ir Kanadoje pateiktų grupinių ieškinių išlaidas ir, antra, finansuoti šias ypatingąsias išlaidas. Todėl smarkiai išaugo abiejų grupių įsiskolinimai, ir smuko tiek jų kredito reitingai, tiek galimybės pritraukti kapitalo. Praktiška tokios padėties pasekmė tokia: dėl galimybės pritraukti kapitalo neįmanomas joks atskiras įvertinimas, kuris būtų taikomas tik panašaus produkto gamybai bei prekybai ir kuris būtų atsietas nuo buvusių antimonopolinių veiksmų. Vis dėlto anksčiau nurodomi duomenys apie pelningumą, IG bei pinigų srautus ir toliau nurodomi duomenys apie investicijas, kurie susiję vien tik su panašiu produktu, ir nuo kurių buvo kruopščiai atsieti bet kokie konkurenciją iškreipiančio elgesio padariniai, gali be jokios abejonės būti laikomi papildoma našta anksčiau apibūdintai jau sunkiai finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(109)

Paėjusį dešimtmetį abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams įvairios nacionalinės ir regioninės konkurencijos institucijos pasaulyje buvo skyrusios baudas už susitarimus dėl vienodų kainų ir minimalių kainų nustatymą. Skundus pateikusiems Bendrijos gamintojams teko mokėti ne tik šias baudas, bet ir, pirma, apmokėti taikos sutarčių dėl klientų ir akcininkų JAV ir Kanadoje pateiktų grupinių ieškinių išlaidas ir, antra, finansuoti šias ypatingąsias išlaidas. Todėl smarkiai išaugo abiejų grupių įsiskolinimai, ir smuko tiek jų kredito reitingai, tiek galimybės pritraukti kapitalo. Praktiška tokios padėties pasekmė tokia: dėl galimybės pritraukti kapitalo neįmanomas joks atskiras įvertinimas, kuris būtų taikomas tik panašaus produkto gamybai bei prekybai ir kuris būtų atsietas nuo buvusių antimonopolinių veiksmų. Vis dėlto anksčiau nurodomi duomenys apie pelningumą, IG bei pinigų srautus ir toliau nurodomi duomenys apie investicijas, kurie susiję vien tik su panašiu produktu, ir nuo kurių buvo kruopščiai atsieti bet kokie konkurenciją iškreipiančio elgesio padariniai, gali be jokios abejonės būti laikomi papildoma našta anksčiau apibūdintai jau sunkiai finansinei padėčiai.

(o)   Inversiones

| (110) | Bendrijos pramonės metinės investicijos į aptariamąjį produktą nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo beveik 50 %. Konkrečiau sakant, jos sumažėjo 27 % 2000 m., padidėjo 4 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 18 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 8 procentiniais punktais per TL. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (tūkst. EUR) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(110)

Bendrijos pramonės metinės investicijos į aptariamąjį produktą nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo beveik 50 %. Konkrečiau sakant, jos sumažėjo 27 % 2000 m., padidėjo 4 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 18 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 8 procentiniais punktais per TL.

1999

2000

2001

2002

TL

Grynosios investicijos (tūkst. EUR)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

73

77

59

51

(p)   Kompensuotino skirtumo dydis

| (111) | Kalbant apie esamo subsidijuojamo skirtumo dydį, poveikį Bendrijos pramonei, tas poveikis, žinant importo iš atitinkamos šalies apimtis ir kainas, negali būti laikomas nežymiu. |
| --- | --- |

(111)

Kalbant apie esamo subsidijuojamo skirtumo dydį, poveikį Bendrijos pramonei, tas poveikis, žinant importo iš atitinkamos šalies apimtis ir kainas, negali būti laikomas nežymiu.

(q)   Išieškojimas už ankstesnį subsidijavimą arba dempingavimą

| (112) | Kadangi nėra informacijos apie subsidijavimą arba dempingavimą iki susiklostant padėčiai, kuri buvo įvertinta šiuo tyrimu, šio klausimo svarstyti nėra reikalo. |
| --- | --- |

(112)

Kadangi nėra informacijos apie subsidijavimą arba dempingavimą iki susiklostant padėčiai, kuri buvo įvertinta šiuo tyrimu, šio klausimo svarstyti nėra reikalo.

5.   IŠVADOS DĖL ŽALOS

| (113) | Nuo 1999 m. iki TL pabaigos subsidijuotas aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importas išaugo 76 %, ir jo dalis Bendrijos rinkoje padidėjo 3,4 procentiniais punktais. Nagrinėjamu laikotarpiu vidutinės subsidijuotų iš Indijos importuojamų prekių kainos buvo gerokai žemesnės negu Bendrijos pramonės. Be to, per TL importo iš atitinkamos šalies kainos buvo pateikiamos mažesnės negu Bendrijos pramonės kainos. Imant svertinį vidurkį, per TL subsidijuotos importuotos prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6–12 % mažesne kaina, o atskirų prekių tipų atvejais prekės kartais buvo pateikiamos dar gerokai mažesne kaina. |
| --- | --- |

(113)

Nuo 1999 m. iki TL pabaigos subsidijuotas aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importas išaugo 76 %, ir jo dalis Bendrijos rinkoje padidėjo 3,4 procentiniais punktais. Nagrinėjamu laikotarpiu vidutinės subsidijuotų iš Indijos importuojamų prekių kainos buvo gerokai žemesnės negu Bendrijos pramonės. Be to, per TL importo iš atitinkamos šalies kainos buvo pateikiamos mažesnės negu Bendrijos pramonės kainos. Imant svertinį vidurkį, per TL subsidijuotos importuotos prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6–12 % mažesne kaina, o atskirų prekių tipų atvejais prekės kartais buvo pateikiamos dar gerokai mažesne kaina.

| (114) | Nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis nagrinėjamu laikotarpiu blogėjo. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos neigiama linkme keitėsi beveik visi žalos rodikliai: gamybos apimtis sumažėjo 1 %, gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %, pardavimo apimtys Bendrijoje sumažėjo 1 % , ir Bendrijos pramonės neteko 6,3 procentinių punktų rinkos dalies. Vieneto pardavimo kainos sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos išaugo 2 %, pelningumas smuko 66 %, investicijų grąžą ir pinigų srautus iš bendrovių veiklos veikė ta pati neigiama tendencija. Užimtumas sumažėjo 17 %, investicijos sumažėjo 50 %. |
| --- | --- |

(114)

Nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis nagrinėjamu laikotarpiu blogėjo. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos neigiama linkme keitėsi beveik visi žalos rodikliai: gamybos apimtis sumažėjo 1 %, gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %, pardavimo apimtys Bendrijoje sumažėjo 1 % , ir Bendrijos pramonės neteko 6,3 procentinių punktų rinkos dalies. Vieneto pardavimo kainos sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos išaugo 2 %, pelningumas smuko 66 %, investicijų grąžą ir pinigų srautus iš bendrovių veiklos veikė ta pati neigiama tendencija. Užimtumas sumažėjo 17 %, investicijos sumažėjo 50 %.

| (115) | Kai kurie rodikliai iš pažiūros keitėsi į gerąją pusę: per nagrinėjamą laikotarpį atlyginimai pakilo 13 % (tai galima laikyti normalia kilimo norma), o našumas išaugo 19 %. Anksčiau minėtas užimtumo sumažėjimas taip pat rodo, kad Bendrijos pramonė dėjo pastangas, kad išliktų konkurencinga, nepaisant konkurencijos su subsidijuotu importu iš Indijos. |
| --- | --- |

(115)

Kai kurie rodikliai iš pažiūros keitėsi į gerąją pusę: per nagrinėjamą laikotarpį atlyginimai pakilo 13 % (tai galima laikyti normalia kilimo norma), o našumas išaugo 19 %. Anksčiau minėtas užimtumo sumažėjimas taip pat rodo, kad Bendrijos pramonė dėjo pastangas, kad išliktų konkurencinga, nepaisant konkurencijos su subsidijuotu importu iš Indijos.

| (116) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta anksčiau, laikinai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnyje. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta anksčiau, laikinai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnyje.

F.   PRIEŽASTYS

1.   ĮŽANGA

| (117) | Remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar subsidijuotas importas sukėlė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima klasifikuoti kaip materialinę. Taip pat buvo ištirti kiti be subsidijuoto importo žinomi veiksniai, kurie taip pat gali padaryti žalą Bendrijos pramonei, kad būtų užtikrinta, jog šių veiksnių padaryta žala nepriskiriama subsidijuotam importui. |
| --- | --- |

(117)

Remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar subsidijuotas importas sukėlė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima klasifikuoti kaip materialinę. Taip pat buvo ištirti kiti be subsidijuoto importo žinomi veiksniai, kurie taip pat gali padaryti žalą Bendrijos pramonei, kad būtų užtikrinta, jog šių veiksnių padaryta žala nepriskiriama subsidijuotam importui.

2.   SUBSIDIJUOTO IMPORTO POVEIKIS

| (118) | Nuo 1999 iki TP pabaigos, kai blogėjo Bendrijos pramonės ekonominė situacija, subsidijuoto importo apimtis padidėjo 76 %, atitinkama jo Bendrijos rinkos dalis išaugo beveik 3,5 procentiniais punktais, o kainos buvo sumažėjo (vidutiniškai beveik 6 %–12 % per TL). Tuo pačiu laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimų apimtys sumažėjo 1 %, užimamos rinkos dalis – 6,3 procentiniais punktais, o pelningumas – 8,7 procentiniais punktais. Šiuos pokyčius reikia vertinti, atsižvelgiant į tai, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Bendrijos rinka augo. Be to, subsidijuojamos kainos, atitinkamu laikotarpiu mažesnės už Bendrijos pramonės kainas, darė įtaką Bendrijos pramonės kainoms. Dėl to Bendrijos pramonės kainos sumažėjo (8 %), o gamybos sąnaudos padidėjo beveik 2 %, tokiu būdu žymiai sumažindamos pelningumą. Todėl buvo daroma laikina išvada, kad subsidijuotas importas turi žymų neigiamą poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(118)

Nuo 1999 iki TP pabaigos, kai blogėjo Bendrijos pramonės ekonominė situacija, subsidijuoto importo apimtis padidėjo 76 %, atitinkama jo Bendrijos rinkos dalis išaugo beveik 3,5 procentiniais punktais, o kainos buvo sumažėjo (vidutiniškai beveik 6 %–12 % per TL). Tuo pačiu laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimų apimtys sumažėjo 1 %, užimamos rinkos dalis – 6,3 procentiniais punktais, o pelningumas – 8,7 procentiniais punktais. Šiuos pokyčius reikia vertinti, atsižvelgiant į tai, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Bendrijos rinka augo. Be to, subsidijuojamos kainos, atitinkamu laikotarpiu mažesnės už Bendrijos pramonės kainas, darė įtaką Bendrijos pramonės kainoms. Dėl to Bendrijos pramonės kainos sumažėjo (8 %), o gamybos sąnaudos padidėjo beveik 2 %, tokiu būdu žymiai sumažindamos pelningumą. Todėl buvo daroma laikina išvada, kad subsidijuotas importas turi žymų neigiamą poveikį Bendrijos pramonei.

3.   KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS

(a)   Paklausos sumažėjimas dėl plieno rinkos sąstingio

| (119) | Dvi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad visa Bendrijos pramonei padaryta žala atsirado dėl to, kad 2001 ir 2002 m. panašių prekių pirminiai vartotojai ėmė vartoti mažiau, ypač plieno sektoriuje. |
| --- | --- |

(119)

Dvi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad visa Bendrijos pramonei padaryta žala atsirado dėl to, kad 2001 ir 2002 m. panašių prekių pirminiai vartotojai ėmė vartoti mažiau, ypač plieno sektoriuje.

| (120) | Yra pripažįstama, kad 2001-2002 m. plieno sektorius patyrė ekonominį nuosmukį, kurį iš tikrųjų patvirtina aptariamų ir panašių prekių suvartojimo pokytis nuo 2000 m. aukščiausio suvartojimo lygio iki nuoseklaus vartojimo mažėjimo 2001 m. ir 2002 m. Iš tikrųjų, pelningumas Bendrijos sektoriuje tolygiai mažėjo nuo 2000 m. iki 2002 m. Tačiau šis argumentas visiškai netinka, nagrinėjant 2000 metus, kadangi šiais metais Bendrijos pramonė negalėjo gauti pelno iš plieno rinkos plėtros, kaip rodo per tuos metus žymiai sumažėję pardavimo kaina ir pelningumas. Tačiau tais pačiais metais smarkiai (45 %) išaugo importo apimtys iš Indijos ir jų užimamos rinkos dalis padidėjo 1,5 procentiniais punktais. Reikia atkreipti dėmesį, kad nuo 2000 m. iki TL pabaigos, vartojimo lygis gerokai viršijo 1999 m. vartojimo lygį. Todėl nuosmukis plieno sektoriuje nevirto bendru aptariamos ir panašios prekių paklausos sumažėjimu, nors kitais metais paklausos lygis nepasiekė 2001 metais buvusio didžiausio paklausos lygio. Todėl, daroma laikina išvada, kad dėl plieno rinkos sulėtėjimo sumažėjusi paklausa nepakankamai paaiškina žalą, kurią patyrė Bendrijos pramonė, ir kad tai žalai šis nuosmukis galėjo turėti labai nedidelį poveikį, o gal ir visai jokio. Dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(120)

Yra pripažįstama, kad 2001-2002 m. plieno sektorius patyrė ekonominį nuosmukį, kurį iš tikrųjų patvirtina aptariamų ir panašių prekių suvartojimo pokytis nuo 2000 m. aukščiausio suvartojimo lygio iki nuoseklaus vartojimo mažėjimo 2001 m. ir 2002 m. Iš tikrųjų, pelningumas Bendrijos sektoriuje tolygiai mažėjo nuo 2000 m. iki 2002 m. Tačiau šis argumentas visiškai netinka, nagrinėjant 2000 metus, kadangi šiais metais Bendrijos pramonė negalėjo gauti pelno iš plieno rinkos plėtros, kaip rodo per tuos metus žymiai sumažėję pardavimo kaina ir pelningumas. Tačiau tais pačiais metais smarkiai (45 %) išaugo importo apimtys iš Indijos ir jų užimamos rinkos dalis padidėjo 1,5 procentiniais punktais. Reikia atkreipti dėmesį, kad nuo 2000 m. iki TL pabaigos, vartojimo lygis gerokai viršijo 1999 m. vartojimo lygį. Todėl nuosmukis plieno sektoriuje nevirto bendru aptariamos ir panašios prekių paklausos sumažėjimu, nors kitais metais paklausos lygis nepasiekė 2001 metais buvusio didžiausio paklausos lygio. Todėl, daroma laikina išvada, kad dėl plieno rinkos sulėtėjimo sumažėjusi paklausa nepakankamai paaiškina žalą, kurią patyrė Bendrijos pramonė, ir kad tai žalai šis nuosmukis galėjo turėti labai nedidelį poveikį, o gal ir visai jokio. Dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

(b)   Grįžimas prie įprastų konkurencijos sąlygų, išardžius kartelį

| (121) | Keletas suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad bet kokia Bendrijos pramonei padaryta žala paprasčiausiai buvo grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų Bendrijos grafito elektrodų sistemų rinkoje pasekmė. Tiksliau tariant, nuo 1999 m. minėtos šalys mažėjančias kainas ir pelningumą aiškina tuo, kad atskaitos pradžioje jos buvo nepagrįstai didelės dėl kartelinio susitarimo. |
| --- | --- |

(121)

Keletas suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad bet kokia Bendrijos pramonei padaryta žala paprasčiausiai buvo grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų Bendrijos grafito elektrodų sistemų rinkoje pasekmė. Tiksliau tariant, nuo 1999 m. minėtos šalys mažėjančias kainas ir pelningumą aiškina tuo, kad atskaitos pradžioje jos buvo nepagrįstai didelės dėl kartelinio susitarimo.

| (122) | 2001 m. liepos 18 d. Sprendime 2002/271/EB (5) Komisija nustatė, kad du skundą padavusieji Bendrijos gamintojai kartu su kitais gamintojais nuo 1992 m. gegužės iki 1998 kovo mėn. veikė pagal kartelinį susitarimą. Šiame apsaugos nuo subsidijavimo nagrinėjime nustatytas TL apėmė laikotarpį nuo 2002 balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d, o nagrinėjamas laikotarpis žalos tendencijoms įvertinti prasidėjo nuo 1999 m. sausio 1 d. ir tęsiasi iki TL pabaigos. Todėl tiek TL, tiek nagrinėjamas laikotarpis prasideda daug vėliau už laikotarpį, kai veikė karteliai. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad, nors egzistuoja įvairūs susitarimai ir sutartys, daugiausia sandorių yra sudaromi pasirašant metines sutartis, kuriose metams yra užtikrinami tam tikri produktų tiekimo kiekiai tam tikromis kainomis. Derybos dėl metinių sutarčių paprastai vyksta prieš metus (spalio–lapkričio mėn.) iki sutarties įsigaliojimo. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad 1998–1999 laikotarpiu 40 % visų sandorių buvo sudaromi pagal metines sutartis, 35 % – pagal šešių mėnesių sutartis, bei 25 % sandorių – pagal trijų mėnesių ar pavienes sutartis. Ilgalaikės sutartys (pavyzdžiui, trejų metų) išpopuliarėjo neseniai, tačiau 1997–1998 metais jų buvo sudaroma mažai arba nesudaroma visiškai. Tokios situacijos pagrįstai buvo galima tikėtis rinkoje, kuriai būdingos aukštos kainos. Todėl buvo nustatyta, kad beveik visi 1999 m. sudaryti ir apmokėti sandoriai ir pirmiau 102 ir 103 konstatuojamose dalyse išnagrinėtos susijusios kainos buvo nustatytos pardavėjų ir pirkėjų tarpusavio susitarimuose, sudarytuose po to, kai buvo nustatyti rinkos pasidalijimas ir kainos derinimas. |
| --- | --- |

(122)

2001 m. liepos 18 d. Sprendime 2002/271/EB (5) Komisija nustatė, kad du skundą padavusieji Bendrijos gamintojai kartu su kitais gamintojais nuo 1992 m. gegužės iki 1998 kovo mėn. veikė pagal kartelinį susitarimą. Šiame apsaugos nuo subsidijavimo nagrinėjime nustatytas TL apėmė laikotarpį nuo 2002 balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d, o nagrinėjamas laikotarpis žalos tendencijoms įvertinti prasidėjo nuo 1999 m. sausio 1 d. ir tęsiasi iki TL pabaigos. Todėl tiek TL, tiek nagrinėjamas laikotarpis prasideda daug vėliau už laikotarpį, kai veikė karteliai. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad, nors egzistuoja įvairūs susitarimai ir sutartys, daugiausia sandorių yra sudaromi pasirašant metines sutartis, kuriose metams yra užtikrinami tam tikri produktų tiekimo kiekiai tam tikromis kainomis. Derybos dėl metinių sutarčių paprastai vyksta prieš metus (spalio–lapkričio mėn.) iki sutarties įsigaliojimo. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad 1998–1999 laikotarpiu 40 % visų sandorių buvo sudaromi pagal metines sutartis, 35 % – pagal šešių mėnesių sutartis, bei 25 % sandorių – pagal trijų mėnesių ar pavienes sutartis. Ilgalaikės sutartys (pavyzdžiui, trejų metų) išpopuliarėjo neseniai, tačiau 1997–1998 metais jų buvo sudaroma mažai arba nesudaroma visiškai. Tokios situacijos pagrįstai buvo galima tikėtis rinkoje, kuriai būdingos aukštos kainos. Todėl buvo nustatyta, kad beveik visi 1999 m. sudaryti ir apmokėti sandoriai ir pirmiau 102 ir 103 konstatuojamose dalyse išnagrinėtos susijusios kainos buvo nustatytos pardavėjų ir pirkėjų tarpusavio susitarimuose, sudarytuose po to, kai buvo nustatyti rinkos pasidalijimas ir kainos derinimas.

| (123) | Šiam argumentui patvirtinti, tos pačios suinteresuotosios šalys atkreipė Komisijos dėmesį į didelio skersmens elektrodų (t.y. kurių skersmuo yra didesnis nei 700 mm) kainų kaitą, rinkos rodiklį, kuriam, kaip teigiama, Indijos gamintojai eksportuotojai poveikio nedaro. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad nors TL du eksportuojantys Indijos gamintojai neeksportavo šios rūšies prekės į Bendriją, jie sukūrė technines galimybes tokios rūšies prekei pagaminti. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad šios ypatingos rūšies prekės kainos Bendrijos pramonėje 1999 m. ir TP nukrito santykinai žemiau nei bendras panašių prekių kainų vidurkis Bendrijos pramonėje. Ši prekės rūšis užima nedidelę visų Bendrijos pramonės prekių pardavimų apimties Bendrijos panašių prekių rinkoje dalį (apie 8 %). Šios konkrečios prekės rinkos segmentui yra priskiriamos dvi ypatybės. Pirma, tai yra santykinai neseniai atsiradusi ir auganti rinka, ir tai paaiškina jos augantį konkurencingumą laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL. Antra jos ypatybė ta, kad stambiųjų vartotojų, perkančių ir mažesnio skersmens elektrodus, yra labai mažai. Todėl pagrįstai galima tikėtis, kad šie stambesni nei vidutiniai vartotojai naudojasi savo perkamosios galios įtaka išsiderėti didesnes nei „normalaus“ vartotojo gaunamas nuolaidas. Todėl šiame rinkos segmente kainų tendencijos yra iškreipiamos, stiprėjant pirmiau minėtų stambių vartotojų įtakai. Pagaliau, nors per TL Indijos gamintojai reguliariai neeksportavo šios prekės rūšies, tyrimo metu buvo nustatyta, kad Indijoje siūlomas šios prekės rūšies kainas Bendrijos vartotojai naudojo kaip papildomą derybinę priemonę Bendrijos pramonėje vykstančių derybų metu. |
| --- | --- |

(123)

Šiam argumentui patvirtinti, tos pačios suinteresuotosios šalys atkreipė Komisijos dėmesį į didelio skersmens elektrodų (t.y. kurių skersmuo yra didesnis nei 700 mm) kainų kaitą, rinkos rodiklį, kuriam, kaip teigiama, Indijos gamintojai eksportuotojai poveikio nedaro. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad nors TL du eksportuojantys Indijos gamintojai neeksportavo šios rūšies prekės į Bendriją, jie sukūrė technines galimybes tokios rūšies prekei pagaminti. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad šios ypatingos rūšies prekės kainos Bendrijos pramonėje 1999 m. ir TP nukrito santykinai žemiau nei bendras panašių prekių kainų vidurkis Bendrijos pramonėje. Ši prekės rūšis užima nedidelę visų Bendrijos pramonės prekių pardavimų apimties Bendrijos panašių prekių rinkoje dalį (apie 8 %). Šios konkrečios prekės rinkos segmentui yra priskiriamos dvi ypatybės. Pirma, tai yra santykinai neseniai atsiradusi ir auganti rinka, ir tai paaiškina jos augantį konkurencingumą laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL. Antra jos ypatybė ta, kad stambiųjų vartotojų, perkančių ir mažesnio skersmens elektrodus, yra labai mažai. Todėl pagrįstai galima tikėtis, kad šie stambesni nei vidutiniai vartotojai naudojasi savo perkamosios galios įtaka išsiderėti didesnes nei „normalaus“ vartotojo gaunamas nuolaidas. Todėl šiame rinkos segmente kainų tendencijos yra iškreipiamos, stiprėjant pirmiau minėtų stambių vartotojų įtakai. Pagaliau, nors per TL Indijos gamintojai reguliariai neeksportavo šios prekės rūšies, tyrimo metu buvo nustatyta, kad Indijoje siūlomas šios prekės rūšies kainas Bendrijos vartotojai naudojo kaip papildomą derybinę priemonę Bendrijos pramonėje vykstančių derybų metu.

| (124) | Komisija paprašė ir gavo Bendrijos pramonėje taikomus ilgalaikius panašių prekių kainynus (nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio), atspindinčius panašių prekių atitinkamus pardavimus Bendrijos rinkoje. Pagal šiuos kainynus yra nustatyta, kad per visą dešimtąjį dešimtmetį kainos palaipsniui augo ir 1998 m. pasiekė aukščiausią ribą. 1998-1999 metais kainos staiga nukrito 14 %, ir tai aiškiai atspindi rinkos pasidalijimo ir kainos derinimo nustatymo pabaigą. |
| --- | --- |

(124)

Komisija paprašė ir gavo Bendrijos pramonėje taikomus ilgalaikius panašių prekių kainynus (nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio), atspindinčius panašių prekių atitinkamus pardavimus Bendrijos rinkoje. Pagal šiuos kainynus yra nustatyta, kad per visą dešimtąjį dešimtmetį kainos palaipsniui augo ir 1998 m. pasiekė aukščiausią ribą. 1998-1999 metais kainos staiga nukrito 14 %, ir tai aiškiai atspindi rinkos pasidalijimo ir kainos derinimo nustatymo pabaigą.

| (125) | Be to, argumentu dėl grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo, negalima paaiškinti, kodėl nuo 1999 m. iki TL pabaigos įvykusio Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo tiek, kiek padidėjo subsidijuoto importo rinkos dalis. Taigi, iš to, kas buvo paminėta pirmiau, galima daryti išvadą, kad grįžimu prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo galima paaiškinti tik tam tikrą Bendrijos pramonės patirtos žalingos tendencijos dalį, ir dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(125)

Be to, argumentu dėl grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo, negalima paaiškinti, kodėl nuo 1999 m. iki TL pabaigos įvykusio Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo tiek, kiek padidėjo subsidijuoto importo rinkos dalis. Taigi, iš to, kas buvo paminėta pirmiau, galima daryti išvadą, kad grįžimu prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo galima paaiškinti tik tam tikrą Bendrijos pramonės patirtos žalingos tendencijos dalį, ir dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

(c)   Kitų Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai

| (126) | Kiti Bendrijos gamintojai, nepriklausantys Bendrijos pramonei, tyrime nebendradarbiavo. Tačiau būtina pažymėti, kad vienas iš kitų dviejų žinomų Bendrijos gamintojų tapo nemokus ir sustabdė gamybą nuo 2002 m. lapkričio mėn. (žr. pirmiau esančią 77 konstatuojamąją dalį). Pagal turimus duomenis kitų dviejų Bendrijos gamintojų pardavimų apimtys išaugo nuo 15 000 tonų 1999 m. iki 21 000 tonų 2002 m., o per TL pabaigos sumažėjo iki 19 000 tonų. Jų rinkos dalis nuo 1999 m. iki 2002 m. padidėjo nuo 12,5 % iki 16,6 % 2002 m., o per TL sumažėjo 14.4 %. Jeigu tyrimo laikotarpis apimtų visus 2003 metus, rinkos dalis, tenkanti vieninteliam likusiam gamintojui, Bendrijoje sudarytų 9,7 %. Jeigu kitų dviejų Bendrijos gamintojų užimama rinkos dalis laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL padidėjo 1,9 procentiniais punktais, ir jeigu vienas iš jų tapo nemokus, reiškia, kad susiklostė situacija, dėl kurios patiriama žala kaip ir Bendrijos pramonės atveju. Todėl yra daroma laikina išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai savo veikla daro labai nedidelį poveikį, jeigu iš viso jį daro, Bendrijos pramonės patirtai žalai, ir kad dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(126)

Kiti Bendrijos gamintojai, nepriklausantys Bendrijos pramonei, tyrime nebendradarbiavo. Tačiau būtina pažymėti, kad vienas iš kitų dviejų žinomų Bendrijos gamintojų tapo nemokus ir sustabdė gamybą nuo 2002 m. lapkričio mėn. (žr. pirmiau esančią 77 konstatuojamąją dalį). Pagal turimus duomenis kitų dviejų Bendrijos gamintojų pardavimų apimtys išaugo nuo 15 000 tonų 1999 m. iki 21 000 tonų 2002 m., o per TL pabaigos sumažėjo iki 19 000 tonų. Jų rinkos dalis nuo 1999 m. iki 2002 m. padidėjo nuo 12,5 % iki 16,6 % 2002 m., o per TL sumažėjo 14.4 %. Jeigu tyrimo laikotarpis apimtų visus 2003 metus, rinkos dalis, tenkanti vieninteliam likusiam gamintojui, Bendrijoje sudarytų 9,7 %. Jeigu kitų dviejų Bendrijos gamintojų užimama rinkos dalis laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL padidėjo 1,9 procentiniais punktais, ir jeigu vienas iš jų tapo nemokus, reiškia, kad susiklostė situacija, dėl kurios patiriama žala kaip ir Bendrijos pramonės atveju. Todėl yra daroma laikina išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai savo veikla daro labai nedidelį poveikį, jeigu iš viso jį daro, Bendrijos pramonės patirtai žalai, ir kad dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

(d)   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (127) | Remiantis turima informacija, bendra šių prekių, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kita nei Indija, importo apimtis padidėjo 20 %, t.y. nuo 13 000 tonų 1999 m. iki 15 000 tonų per TL, o jų užimamos rinkos dalis išaugo nuo 10,7 % 1999 m. iki 11,8 % TL. Šių importuotų prekių CIF kainų aritmetinis svertinis vidurkis tarp 1999 m. ir TL sumažėjo 8 % , t.y., nuo 24 000 eurų už toną 1999 m. iki beveik 2 200 eurų už toną per TL. Reikėtų pažymėti, kad iš kitų nei Indija trečiųjų šalių importo kainos išliko gerokai aukštesnės už importo kainą iš atitinkamos šalies nagrinėjamu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(127)

Remiantis turima informacija, bendra šių prekių, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kita nei Indija, importo apimtis padidėjo 20 %, t.y. nuo 13 000 tonų 1999 m. iki 15 000 tonų per TL, o jų užimamos rinkos dalis išaugo nuo 10,7 % 1999 m. iki 11,8 % TL. Šių importuotų prekių CIF kainų aritmetinis svertinis vidurkis tarp 1999 m. ir TL sumažėjo 8 % , t.y., nuo 24 000 eurų už toną 1999 m. iki beveik 2 200 eurų už toną per TL. Reikėtų pažymėti, kad iš kitų nei Indija trečiųjų šalių importo kainos išliko gerokai aukštesnės už importo kainą iš atitinkamos šalies nagrinėjamu laikotarpiu.

| (128) | Vėliau buvo nustatyta, kad TL tik trijų, kitų nei Indija šalių, t.y. Japonijos, Lenkijos ir JAV, importas užėmė didesnę nei 1 % Bendrijos rinkos dalį. Nustatyta, kad: (i) Japonijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 2,1 % 1999 m. iki 2,6 % per TL, (ii) Lenkijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 3,3 % 1999 m. iki 4,4 % per TL, o (iii) JAV užimamos rinkos dalis sumažėjo nuo 5,3 % 1999 m. iki 4,7 % TL. Lyginant šio trejopos kilmės importo CIF kainas, Japonijos ir JAV CIF importo kainos buvo pateiktos mažesnėmis negu Bendrijos pramonės kainomis, o importas, kurio kilmės šalis Lenkija, buvo pateiktas aukštesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis. Be to, šių trijų šalių CIF importo kainos visada buvo aukštesnės už atitinkamos šalies importo kainas. Taip pat nėra įrodymų, kurie patvirtintų, kad šis importas buvo tiekiamas subsidijuojamomis kainomis. |
| --- | --- |

(128)

Vėliau buvo nustatyta, kad TL tik trijų, kitų nei Indija šalių, t.y. Japonijos, Lenkijos ir JAV, importas užėmė didesnę nei 1 % Bendrijos rinkos dalį. Nustatyta, kad: (i) Japonijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 2,1 % 1999 m. iki 2,6 % per TL, (ii) Lenkijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 3,3 % 1999 m. iki 4,4 % per TL, o (iii) JAV užimamos rinkos dalis sumažėjo nuo 5,3 % 1999 m. iki 4,7 % TL. Lyginant šio trejopos kilmės importo CIF kainas, Japonijos ir JAV CIF importo kainos buvo pateiktos mažesnėmis negu Bendrijos pramonės kainomis, o importas, kurio kilmės šalis Lenkija, buvo pateiktas aukštesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis. Be to, šių trijų šalių CIF importo kainos visada buvo aukštesnės už atitinkamos šalies importo kainas. Taip pat nėra įrodymų, kurie patvirtintų, kad šis importas buvo tiekiamas subsidijuojamomis kainomis.

| (129) | Tyrimo metu buvo nustatyta, kad dvi gamybos įmonės, kuriose buvo gaminamos panašios prekės Lenkijoje ir eksportuojamos į Bendriją yra vieno iš skundą pateikusio Bendrijos gamintojo dukterinės bendrovės. Todėl visas pirmiau minėtas importas iš Lenkijos per TL buvo vykdomas pirmiau minėto Bendrijos gamintojo vardu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad beveik 40 % viso iš JAV importuojamų panašių prekių importo, skirto galutiniam pardavimui Bendrijoje, iš tikro yra importavęs kitas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas. Nebuvo rasta duomenų, kad atitinkamas perpardavimas darė žalą kitiems Bendrijos gamintojams, ar kad šis importas buvo vykdomas Bendrijoje gaminamos produkcijos sąskaita. Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai trečiosiose šalyse turi kitų panašių prekių gamybos įmonių, tačiau tyrimo metu buvo nustatyta, kad šios importo apimtys, imant kartu ir atskirai, yra nežymios, t.y. sudaro mažiau nei 1 % Bendrijos vartojimo. |
| --- | --- |

(129)

Tyrimo metu buvo nustatyta, kad dvi gamybos įmonės, kuriose buvo gaminamos panašios prekės Lenkijoje ir eksportuojamos į Bendriją yra vieno iš skundą pateikusio Bendrijos gamintojo dukterinės bendrovės. Todėl visas pirmiau minėtas importas iš Lenkijos per TL buvo vykdomas pirmiau minėto Bendrijos gamintojo vardu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad beveik 40 % viso iš JAV importuojamų panašių prekių importo, skirto galutiniam pardavimui Bendrijoje, iš tikro yra importavęs kitas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas. Nebuvo rasta duomenų, kad atitinkamas perpardavimas darė žalą kitiems Bendrijos gamintojams, ar kad šis importas buvo vykdomas Bendrijoje gaminamos produkcijos sąskaita. Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai trečiosiose šalyse turi kitų panašių prekių gamybos įmonių, tačiau tyrimo metu buvo nustatyta, kad šios importo apimtys, imant kartu ir atskirai, yra nežymios, t.y. sudaro mažiau nei 1 % Bendrijos vartojimo.

| (130) | Du skundą padavę Bendrijos gamintojai yra stambaus kapitalo bendrovės, vykdančios savo veiklą pasauliniu lygiu. Jų veiklos sritis nėra apribota tik Bendrijos teritorija. Šios bendrovės ne tik importuoja tam tikrą kiekį panašių prekių, skirtų galutiniam pardavimui Bendrijos teritorijoje, bet taip pat ženklų kiekį savo produkcijos, pagamintos Bendrijos teritorijoje, eksportuoja už Bendrijos ribų. Šie gabenimai pasauliniu lygiu yra grindžiami didėjančia tendencija specializuoti įvairias gamybos įmones pagal panašių prekių dydžius ir kategorijas, ir tai tiesiogiai verčia abu skundą padavusius Bendrijos gamintojus importuoti kai kurių dydžių ir kategorijų prekes iš ne EB teritorijoje esančių gamybos įmonių, kad papildytų Bendrijos vartotojui pateikiamų prekių asortimentą. |
| --- | --- |

(130)

Du skundą padavę Bendrijos gamintojai yra stambaus kapitalo bendrovės, vykdančios savo veiklą pasauliniu lygiu. Jų veiklos sritis nėra apribota tik Bendrijos teritorija. Šios bendrovės ne tik importuoja tam tikrą kiekį panašių prekių, skirtų galutiniam pardavimui Bendrijos teritorijoje, bet taip pat ženklų kiekį savo produkcijos, pagamintos Bendrijos teritorijoje, eksportuoja už Bendrijos ribų. Šie gabenimai pasauliniu lygiu yra grindžiami didėjančia tendencija specializuoti įvairias gamybos įmones pagal panašių prekių dydžius ir kategorijas, ir tai tiesiogiai verčia abu skundą padavusius Bendrijos gamintojus importuoti kai kurių dydžių ir kategorijų prekes iš ne EB teritorijoje esančių gamybos įmonių, kad papildytų Bendrijos vartotojui pateikiamų prekių asortimentą.

| (131) | Atsižvelgiant į vidutines kainas, mažas šio importo apimtis, jų užimamą ribotą rinkos dalį ir pirmiau minėtus argumentus dėl asortimento, nėra požymių, kad šių trečiųjų šalių prekių, pagamintų skundą padavusiems Bendrijos gamintojams priklausančiose įmonėse arba kitur, prisidėjo prie to, kad Bendrijos pramonei susidarytų žalinga situacija, ypač rinkos dalies, prekybos apimties, užimtumo, investicijų, pelningumo, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų aspektais. |
| --- | --- |

(131)

Atsižvelgiant į vidutines kainas, mažas šio importo apimtis, jų užimamą ribotą rinkos dalį ir pirmiau minėtus argumentus dėl asortimento, nėra požymių, kad šių trečiųjų šalių prekių, pagamintų skundą padavusiems Bendrijos gamintojams priklausančiose įmonėse arba kitur, prisidėjo prie to, kad Bendrijos pramonei susidarytų žalinga situacija, ypač rinkos dalies, prekybos apimties, užimtumo, investicijų, pelningumo, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų aspektais.

| (132) | taip pat buvo teigiama, kad šis nagrinėjimas yra diskriminacinio pobūdžio, kadangi jo metu nebuvo atsižvelgta į panašių prekių, kurių kilmės šalis Kinijos Liaudies Respublika (KLR), importą, kurį, kaip teigiama, parodo, santykinai dideli iš KLR importuojamų prekių, klasifikuojamų KN kodu 8545 11 00, importo kiekiai. Pirmiausia reikia pasakyti, kad KN kodu 8545 11 00 klasifikuojamos ne tik aptariamos prekės ir panašios prekės, bet taip pat ir kitos prekės. Todėl negalima daryti išvados remiantis tik KN kodu. Tačiau šiam klausimui buvo skirtas ypatingas dėmesys bendradarbiaujančių naudotojų patalpų patikrinimo metu. Keletas naudotojų, atsakydami į klausimyną, nurodė panašių prekių, importuotų iš KLR kiekius, tačiau patikrinus vietoje buvo įrodyta, kad nė vienas šių kiniškų elektrodų neatitiko aptariamos prekės parametrų. Be to, viena iš dviejų naudotojų asociacijų raštu patvirtino, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Kinijos Liaudies Respublikoje nebuvo susiklosčiusi palanki situacija gaminti ir eksportuoti panašias prekes į Bendriją. Todėl šis argumentas yra atmetamas. |
| --- | --- |

(132)

taip pat buvo teigiama, kad šis nagrinėjimas yra diskriminacinio pobūdžio, kadangi jo metu nebuvo atsižvelgta į panašių prekių, kurių kilmės šalis Kinijos Liaudies Respublika (KLR), importą, kurį, kaip teigiama, parodo, santykinai dideli iš KLR importuojamų prekių, klasifikuojamų KN kodu 8545 11 00, importo kiekiai. Pirmiausia reikia pasakyti, kad KN kodu 8545 11 00 klasifikuojamos ne tik aptariamos prekės ir panašios prekės, bet taip pat ir kitos prekės. Todėl negalima daryti išvados remiantis tik KN kodu. Tačiau šiam klausimui buvo skirtas ypatingas dėmesys bendradarbiaujančių naudotojų patalpų patikrinimo metu. Keletas naudotojų, atsakydami į klausimyną, nurodė panašių prekių, importuotų iš KLR kiekius, tačiau patikrinus vietoje buvo įrodyta, kad nė vienas šių kiniškų elektrodų neatitiko aptariamos prekės parametrų. Be to, viena iš dviejų naudotojų asociacijų raštu patvirtino, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Kinijos Liaudies Respublikoje nebuvo susiklosčiusi palanki situacija gaminti ir eksportuoti panašias prekes į Bendriją. Todėl šis argumentas yra atmetamas.

(e)   Bendrijos pramonės eksporto rodikliai

| (133) | Nurodžiusi staigų Bendrijos pramonės eksporto kainų kritimą, viena iš suinteresuotųjų šalių pareiškė, kad: (i) tai įrodo, jog nėra priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos žalos Bendrijos rinkoje ir, (ii) kad sau žalą galėjo padaryti pati Bendrijos pramonė. |
| --- | --- |

(133)

Nurodžiusi staigų Bendrijos pramonės eksporto kainų kritimą, viena iš suinteresuotųjų šalių pareiškė, kad: (i) tai įrodo, jog nėra priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos žalos Bendrijos rinkoje ir, (ii) kad sau žalą galėjo padaryti pati Bendrijos pramonė.

| (134) | Kaip buvo paminėta pirmiau, du skundą padavę Bendrijos gamintojai vykdo savo veiklą pasauliniu lygiu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės eksporto apimtys yra 15 % didesnės už pardavimus Bendrijoje. 1999 m. sudaręs 100 000 tonų, 2000 m. Bendrijos pramonės produkcijos pardavimų eksportas padidėjo 12 %, 2001 m. sumažėjo 20 procentinių punktų, 2002 m. padidėjo 2 procentiniais punktais ir dar papildomais 6 procentiniais punktais per TL. TL metu eksporto pardavimų apimtis buvo beveik tokia pati, kaip ir 1999 m., todėl nėra pagrindo teigti, kad dėl eksporto įvyko masto ekonomijos sumažėjimas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad nuo 1999 iki TL eksporto pardavimų kainos sumažėjo 14 %. Šis faktas, neatsižvelgiant į kitus veiksnius, galėjusius daryti įtaką pasaulinei rinkai, yra nesusijęs su šiuo nagrinėjimu, kuriuo buvo tirta Bendrijos, o ne pasaulinė rinka. Taip pat reikėtų pažymėti, kad įvertinant žalą ištirta pelningumo tendencija atspindi vien tik Bendrijos pramonės produkcijos pardavimus Bendrijoje. Nors eksporto pardavimų pelningumas augo truputėlį lėčiau nei Bendrijos pardavimų pelningumas, šis veiksnys taip pat yra laikomas nesusijusiu su šiuo nagrinėjimu. Todėl laikoma, kad eksporto veikla negalėjo turėti jokio poveikio Bendrijos pramonės patirtai žalai. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto pardavimų apimtys (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Eksporto pardavimų vieneto kaina (eurai/tona) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(134)

Kaip buvo paminėta pirmiau, du skundą padavę Bendrijos gamintojai vykdo savo veiklą pasauliniu lygiu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės eksporto apimtys yra 15 % didesnės už pardavimus Bendrijoje. 1999 m. sudaręs 100 000 tonų, 2000 m. Bendrijos pramonės produkcijos pardavimų eksportas padidėjo 12 %, 2001 m. sumažėjo 20 procentinių punktų, 2002 m. padidėjo 2 procentiniais punktais ir dar papildomais 6 procentiniais punktais per TL. TL metu eksporto pardavimų apimtis buvo beveik tokia pati, kaip ir 1999 m., todėl nėra pagrindo teigti, kad dėl eksporto įvyko masto ekonomijos sumažėjimas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad nuo 1999 iki TL eksporto pardavimų kainos sumažėjo 14 %. Šis faktas, neatsižvelgiant į kitus veiksnius, galėjusius daryti įtaką pasaulinei rinkai, yra nesusijęs su šiuo nagrinėjimu, kuriuo buvo tirta Bendrijos, o ne pasaulinė rinka. Taip pat reikėtų pažymėti, kad įvertinant žalą ištirta pelningumo tendencija atspindi vien tik Bendrijos pramonės produkcijos pardavimus Bendrijoje. Nors eksporto pardavimų pelningumas augo truputėlį lėčiau nei Bendrijos pardavimų pelningumas, šis veiksnys taip pat yra laikomas nesusijusiu su šiuo nagrinėjimu. Todėl laikoma, kad eksporto veikla negalėjo turėti jokio poveikio Bendrijos pramonės patirtai žalai.

1999

2000

2001

2002

TL

Eksporto pardavimų apimtys (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Eksporto pardavimų vieneto kaina (eurai/tona)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   IŠVADA DĖL PRIEŽASČIŲ

| (135) | Daroma išvada, kad Bendrijos pramonės patirta materialinė žala, kuri daugiausia pasireiškė užimamos rinkos dalies sumažėjimu laikotarpiu nuo 1999 m iki TL, pardavimo vieneto kainos sumažėjimu (8 %), vieneto gamybos sąnaudų padidėjimu 2 %, su tuo susijusio pelningumo, investicijų grąžos ir pinigų srautus iš bendrovių veiklos, investicijų bei užimtumo sumažėjimu, atsirado dėl tiriamo subsidijuoto importo. |
| --- | --- |

(135)

Daroma išvada, kad Bendrijos pramonės patirta materialinė žala, kuri daugiausia pasireiškė užimamos rinkos dalies sumažėjimu laikotarpiu nuo 1999 m iki TL, pardavimo vieneto kainos sumažėjimu (8 %), vieneto gamybos sąnaudų padidėjimu 2 %, su tuo susijusio pelningumo, investicijų grąžos ir pinigų srautus iš bendrovių veiklos, investicijų bei užimtumo sumažėjimu, atsirado dėl tiriamo subsidijuoto importo.

| (136) | Iš tikrųjų, paklausos sumažėjimas dėl plieno rinkos sulėtėjimo, grįžimas prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo, kiti Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai, importas iš kitų trečiųjų šalių, Bendrijos pramonės eksporto rodikliai galėjo padaryti tik labai nedidelį poveikį, ir negali pakeisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp atitinkamos šalies subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(136)

Iš tikrųjų, paklausos sumažėjimas dėl plieno rinkos sulėtėjimo, grįžimas prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo, kiti Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai, importas iš kitų trečiųjų šalių, Bendrijos pramonės eksporto rodikliai galėjo padaryti tik labai nedidelį poveikį, ir negali pakeisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp atitinkamos šalies subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

| (137) | Todėl daroma laikina išvada, kad subsidijuotas importas, kurio kilmės šalis yra Indija, daro materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(137)

Todėl daroma laikina išvada, kad subsidijuotas importas, kurio kilmės šalis yra Indija, daro materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje.

G.   BENDRIJOS INTERESAI

| (138) | Komisija išnagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl subsidijavimo, žalos ir jos priežasčių, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių spręsti, kad dėl Bendrijos interesų nereikia taikyti priemonių šiuo konkrečiu atveju. Šiuo tikslu, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalimi, Komisija atsižvelgė į galimą poveikį visoms suinteresuotoms šalims. |
| --- | --- |

(138)

Komisija išnagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl subsidijavimo, žalos ir jos priežasčių, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių spręsti, kad dėl Bendrijos interesų nereikia taikyti priemonių šiuo konkrečiu atveju. Šiuo tikslu, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalimi, Komisija atsižvelgė į galimą poveikį visoms suinteresuotoms šalims.

1.   BENDRIJOS PRAMONĖS INTERESAI

| (139) | Bendrijos pramonę sudaro dvi bendrovių grupės, turinčios iš viso devynias gamyklas, išsidėsčiusias įvairiose Bendrijos šalyse, ir kur 1 800 asmenų dirba panašios prekės gamyboje, prekyboje ir administracijoje. Jeigu bus įvestos priemonės, tikėtina, kad Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir pardavimo kainos pakils. Tačiau Bendrijos pramonės kainos tikriausiai neišaugtų tiek, kokio dydžio būtų įvestas kompensuojamasis muitas, nes vis tiek išliks Bendrijos gamintojų, atitinkamos šalies kilmės importo nesubsidijuojamomis kainomis ir prekių iš trečiųjų šalių konkurencija. Taigi, tikėtina, kad, viena vertus, gamybos ir pardavimo apimčių padidėjimas ir, kita vertus, tolesnis prekės vieneto kainos sumažėjimas kartu su nežymiu kainų padidėjimu pagerins Bendrijos pramonės finansinę padėtį. |
| --- | --- |

(139)

Bendrijos pramonę sudaro dvi bendrovių grupės, turinčios iš viso devynias gamyklas, išsidėsčiusias įvairiose Bendrijos šalyse, ir kur 1 800 asmenų dirba panašios prekės gamyboje, prekyboje ir administracijoje. Jeigu bus įvestos priemonės, tikėtina, kad Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir pardavimo kainos pakils. Tačiau Bendrijos pramonės kainos tikriausiai neišaugtų tiek, kokio dydžio būtų įvestas kompensuojamasis muitas, nes vis tiek išliks Bendrijos gamintojų, atitinkamos šalies kilmės importo nesubsidijuojamomis kainomis ir prekių iš trečiųjų šalių konkurencija. Taigi, tikėtina, kad, viena vertus, gamybos ir pardavimo apimčių padidėjimas ir, kita vertus, tolesnis prekės vieneto kainos sumažėjimas kartu su nežymiu kainų padidėjimu pagerins Bendrijos pramonės finansinę padėtį.

| (140) | Kita vertus, jeigu apsaugos nuo subsidijavimo priemonės nebus įvestos, tikėtina, kad neigiama tendencija Bendrijos pramonėje didės ir toliau. Tikėtina, kad Bendrijos pramonė ir toliau praras rinkos dalis, ir jos pelningumas mažės. Tikėtina, kad dėl to Bendrijoje sumažės gamybos apimtys ir investicijos, užsidarys kai kurios gamybos įmonės ir jose sumažės darbo vietų skaičius. |
| --- | --- |

(140)

Kita vertus, jeigu apsaugos nuo subsidijavimo priemonės nebus įvestos, tikėtina, kad neigiama tendencija Bendrijos pramonėje didės ir toliau. Tikėtina, kad Bendrijos pramonė ir toliau praras rinkos dalis, ir jos pelningumas mažės. Tikėtina, kad dėl to Bendrijoje sumažės gamybos apimtys ir investicijos, užsidarys kai kurios gamybos įmonės ir jose sumažės darbo vietų skaičius.

| (141) | Taigi įvedus apsaugos nuo subsidijavimo priemones, Bendrijos gamyba atsigautų nuo žalingo subsidijavimo poveikio. |
| --- | --- |

(141)

Taigi įvedus apsaugos nuo subsidijavimo priemones, Bendrijos gamyba atsigautų nuo žalingo subsidijavimo poveikio.

2.   NESUSIJUSIŲ IMPORTUOTOJŲ IR (ARBA) PREKIAUTOJŲ INTERESAI BENDRIJOJE

| (142) | Per TL abu bendradarbiaujantys importuotojai įvežė apie 20 % visos aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra atitinkama valstybė, EB importo apimties. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių gamintojų eksportuotojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos importuotojų ir (arba) prekiautojų (t.y., viena, abiejų anksčiau minėtų bendradarbiaujančių importuotojų ir, antra, nebendradarbiaujančių importuotojų ir (arba) prekiautojų) importas sudaro maždaug 40 % visos aptariamos Indijos kilmės prekės EB importo apimties. |
| --- | --- |

(142)

Per TL abu bendradarbiaujantys importuotojai įvežė apie 20 % visos aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra atitinkama valstybė, EB importo apimties. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių gamintojų eksportuotojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos importuotojų ir (arba) prekiautojų (t.y., viena, abiejų anksčiau minėtų bendradarbiaujančių importuotojų ir, antra, nebendradarbiaujančių importuotojų ir (arba) prekiautojų) importas sudaro maždaug 40 % visos aptariamos Indijos kilmės prekės EB importo apimties.

| (143) | Jeigu bus įvestas kompensuojamasis muitas, tikėtina, kad importas iš atitinkamos kilmės šalies gali sumažėti. Be to, nereikėtų atmesti to fakto, kad įvedus apsaugos nuo subsidijavimo priemones, Bendrijoje šiek tiek gali padidėti aptariamosios prekės kainos, ir tai paveiks importuotojų ir (arba) prekiautojų ekonominę padėtį. Abiejų bendradarbiaujančių importuotojų prekybinė veikla, susijusi su aptariama Indijos kilmės preke, sudaro maždaug 40 % visos jų apyvartos. Iš kievienų jų samdomų 10 darbuotojų 4 darbuotojai tiesiogiai dirba aptariamos Indijos kilmės prekės prekyboje. Aptariamos prekės padidėjusių importo kainų poveikis importuotojams taip pat priklausys nuo to, kaip jie tai perteiks savo klientams. Aptariamoji prekė visose naudotojo sąnaudose sudaro labai menką dalį (žr. 152 konstatuojamąją dalį), ir tas faktas taip pat gali padėti importuotojams perkelti kainos padidėjimą naudotojams. |
| --- | --- |

(143)

Jeigu bus įvestas kompensuojamasis muitas, tikėtina, kad importas iš atitinkamos kilmės šalies gali sumažėti. Be to, nereikėtų atmesti to fakto, kad įvedus apsaugos nuo subsidijavimo priemones, Bendrijoje šiek tiek gali padidėti aptariamosios prekės kainos, ir tai paveiks importuotojų ir (arba) prekiautojų ekonominę padėtį. Abiejų bendradarbiaujančių importuotojų prekybinė veikla, susijusi su aptariama Indijos kilmės preke, sudaro maždaug 40 % visos jų apyvartos. Iš kievienų jų samdomų 10 darbuotojų 4 darbuotojai tiesiogiai dirba aptariamos Indijos kilmės prekės prekyboje. Aptariamos prekės padidėjusių importo kainų poveikis importuotojams taip pat priklausys nuo to, kaip jie tai perteiks savo klientams. Aptariamoji prekė visose naudotojo sąnaudose sudaro labai menką dalį (žr. 152 konstatuojamąją dalį), ir tas faktas taip pat gali padėti importuotojams perkelti kainos padidėjimą naudotojams.

| (144) | Remiantis šiais faktais daroma laikinoji išvada, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas neturėtų stipriai paveikti Bendrijos importuotojų padėties. |
| --- | --- |

(144)

Remiantis šiais faktais daroma laikinoji išvada, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas neturėtų stipriai paveikti Bendrijos importuotojų padėties.

3.   PRAMONĖS NAUDOTOJŲ INTERESAI

| (145) | Pagrindinis pramonės naudotojas, sunaudojantis maždaug 80 % visos aptariamos prekės ir panašių prekių EB, yra elektrotechninio plieno pramonė. Per TL aštuoni bendradarbiaujantys galutiniai naudotojai sunaudojo apie 27 % visos atitinkamos šalies kilmės importuotos aptariamos prekės į EB, kurią importuoja arba tiesiogiai abu Indijos eksportuojantys gamintojai, arba importuotojai ir (arba) prekiautojai. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos galutinių naudotojų (t.y., viena vertus, aštuonių anksčiau minėtų bendradarbiaujančių naudotojų, ir, kita vertus, nebendradarbiaujančių naudotojų) importas sudaro maždaug 56 % visos aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, EB importo apimties. Likusią 4 % dalį importavo Bendrijos pramonė. |
| --- | --- |

(145)

Pagrindinis pramonės naudotojas, sunaudojantis maždaug 80 % visos aptariamos prekės ir panašių prekių EB, yra elektrotechninio plieno pramonė. Per TL aštuoni bendradarbiaujantys galutiniai naudotojai sunaudojo apie 27 % visos atitinkamos šalies kilmės importuotos aptariamos prekės į EB, kurią importuoja arba tiesiogiai abu Indijos eksportuojantys gamintojai, arba importuotojai ir (arba) prekiautojai. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos galutinių naudotojų (t.y., viena vertus, aštuonių anksčiau minėtų bendradarbiaujančių naudotojų, ir, kita vertus, nebendradarbiaujančių naudotojų) importas sudaro maždaug 56 % visos aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, EB importo apimties. Likusią 4 % dalį importavo Bendrijos pramonė.

| (146) | Bendradarbiaujantys naudotojai tvirtina, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas jų finansinę padėtį tiesiogiai paveiks neigiamai dėl žaliavų iš Indijos pabrangimo ir netiesiogiai dėl galimo iš Bendrijos gamintojų perkamų prekių pabrangimo. |
| --- | --- |

(146)

Bendradarbiaujantys naudotojai tvirtina, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas jų finansinę padėtį tiesiogiai paveiks neigiamai dėl žaliavų iš Indijos pabrangimo ir netiesiogiai dėl galimo iš Bendrijos gamintojų perkamų prekių pabrangimo.

| (147) | Tyrimai parodė, kad aptariamos prekės ir panašių prekių suvartojimas sudaro vidutiniškai 1 % visų bendradarbiaujančių naudotojų prekių kaštų. Galimas kainos poveikis naudotojams išdėstomas toliau. Jeigu bus įvedamas kompensuojamasis muitas, naudotojų gamybos sąnaudos išaugs nuo 0,15 % (blogiausias scenarijus, kai ir aptariamosios prekės kainos, ir panašių prekių kainos pakils muito dydžiu, nepriklausomai nuo tų prekių kilmės) iki 0,03 % (kai pakils tik Indijos kilmės prekių kainos). Kita vertus, darytina prielaida, kad tikrasis rezultatas bus šių abiejų scenarijų vidurkis dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendrijos pramonė gali pakelti kainas iki tam tikro lygio, bet tikėtina, kad ji sieks pasinaudoti sumažėjusiu kainų spaudimu ir atgauti prarastas rinkos dalis, nustatydama konkurencingas kainas Indijos kainų atžvilgiu. Egzistuoja nepanaudoti pajėgumai, ir grįžus prie teisingesnių ir pelningesnių rinkos sąlygų, tikrai padidės pasiūla iš įvairių kilmės šalių, ir atsiras paskatos naujoms investicijoms. Be to, apie 15 % ES suvartojamų prekių gaunamos iš kitų tiekėjų (t.y., kitų Bendrijos gamintojų ir importuojant iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją). Taigi mažai tikėtina, kad išaugs bendras kainų lygis. Pagaliau, be šio labai nedidelio tikėtino poveikio naudotojo gamybos sąnaudoms, galbūt bus įmanoma bent iš dalies jį perkelti klientams, ir tokiu būdu galutinis poveikis naudotojų pelnui bus dar mažesnis. |
| --- | --- |

(147)

Tyrimai parodė, kad aptariamos prekės ir panašių prekių suvartojimas sudaro vidutiniškai 1 % visų bendradarbiaujančių naudotojų prekių kaštų. Galimas kainos poveikis naudotojams išdėstomas toliau. Jeigu bus įvedamas kompensuojamasis muitas, naudotojų gamybos sąnaudos išaugs nuo 0,15 % (blogiausias scenarijus, kai ir aptariamosios prekės kainos, ir panašių prekių kainos pakils muito dydžiu, nepriklausomai nuo tų prekių kilmės) iki 0,03 % (kai pakils tik Indijos kilmės prekių kainos). Kita vertus, darytina prielaida, kad tikrasis rezultatas bus šių abiejų scenarijų vidurkis dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendrijos pramonė gali pakelti kainas iki tam tikro lygio, bet tikėtina, kad ji sieks pasinaudoti sumažėjusiu kainų spaudimu ir atgauti prarastas rinkos dalis, nustatydama konkurencingas kainas Indijos kainų atžvilgiu. Egzistuoja nepanaudoti pajėgumai, ir grįžus prie teisingesnių ir pelningesnių rinkos sąlygų, tikrai padidės pasiūla iš įvairių kilmės šalių, ir atsiras paskatos naujoms investicijoms. Be to, apie 15 % ES suvartojamų prekių gaunamos iš kitų tiekėjų (t.y., kitų Bendrijos gamintojų ir importuojant iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją). Taigi mažai tikėtina, kad išaugs bendras kainų lygis. Pagaliau, be šio labai nedidelio tikėtino poveikio naudotojo gamybos sąnaudoms, galbūt bus įmanoma bent iš dalies jį perkelti klientams, ir tokiu būdu galutinis poveikis naudotojų pelnui bus dar mažesnis.

| (148) | Bendradarbiaujantys naudotojai taip pat prieštarauja kompensuojamojo muito įvedimui, kuris, jų nuomone, sudarytų kliūčių konkurencinei rinkai ir sugrąžintų de facto kartelinį susitarimą, kurį Komisija atskleidė 2001 m. |
| --- | --- |

(148)

Bendradarbiaujantys naudotojai taip pat prieštarauja kompensuojamojo muito įvedimui, kuris, jų nuomone, sudarytų kliūčių konkurencinei rinkai ir sugrąžintų de facto kartelinį susitarimą, kurį Komisija atskleidė 2001 m.

| (149) | Komisija skyrė baudas abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, kurie veikė pagal kartelinį susitarimą nuo 1992 m. gegužės mėn. iki 1998 m. kovo mėn. Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad abu gamintojai, sudarantys Bendrijos pramonę, baigė anksčiau taikytą kainos derinimo ir rinkos padalijimo praktiką, ir nei viena šalis dėl to nesiginčijo. Dabartinėje situacijoje reikia atkurti teisingas konkurencijos sąlygas, kurias iškreipė nesąžininga Indijos eksportuotojų prekyba. Apsaugos nuo subsidijavimo priemonėmis siekiama ne užkirsti kelią importui į Bendriją iš atitinkamos šalies, bet pašalinti iškreiptų rinkos sąlygų, susidarančių dėl subsidijuojamo importo, pasekmes. Atstatytos teisingos rinkos sąlygos bus naudingos ne tik Bendrijos gamintojams, bet taip pat ir kitiems tiekėjams, pvz., nesubsidijuojamam importui. Tai, kad Bendrijos pramonė 1992–1998 m. buvo sudariusi kartelį, neturėtų iš jos atimti teisės į kompensaciją dėl nesąžiningos prekybos, remiantis pagrindiniu reglamentu. |
| --- | --- |

(149)

Komisija skyrė baudas abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, kurie veikė pagal kartelinį susitarimą nuo 1992 m. gegužės mėn. iki 1998 m. kovo mėn. Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad abu gamintojai, sudarantys Bendrijos pramonę, baigė anksčiau taikytą kainos derinimo ir rinkos padalijimo praktiką, ir nei viena šalis dėl to nesiginčijo. Dabartinėje situacijoje reikia atkurti teisingas konkurencijos sąlygas, kurias iškreipė nesąžininga Indijos eksportuotojų prekyba. Apsaugos nuo subsidijavimo priemonėmis siekiama ne užkirsti kelią importui į Bendriją iš atitinkamos šalies, bet pašalinti iškreiptų rinkos sąlygų, susidarančių dėl subsidijuojamo importo, pasekmes. Atstatytos teisingos rinkos sąlygos bus naudingos ne tik Bendrijos gamintojams, bet taip pat ir kitiems tiekėjams, pvz., nesubsidijuojamam importui. Tai, kad Bendrijos pramonė 1992–1998 m. buvo sudariusi kartelį, neturėtų iš jos atimti teisės į kompensaciją dėl nesąžiningos prekybos, remiantis pagrindiniu reglamentu.

| (150) | Atsižvelgiant į šias išvadas, galima daryti laikinąją išvadą, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas: (i) neturėtų rimtai paveikti finansinės vartotojų padėties, ir (ii) neturėtų neigiamai paveikti visos konkurencijos situacijos Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(150)

Atsižvelgiant į šias išvadas, galima daryti laikinąją išvadą, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas: (i) neturėtų rimtai paveikti finansinės vartotojų padėties, ir (ii) neturėtų neigiamai paveikti visos konkurencijos situacijos Bendrijos rinkoje.

4.   IŠVADA DĖL BENDRIJOS INTERESŲ

| (151) | Priemonių taikymas turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę vėl atgauti prarastus pardavimus bei rinkų dalis ir padidinti pelningumą. Iš kitos pusės, atsižvelgiant į blogėjančią šios pramonės padėtį, išlieka pavojus, kad, neįvedus šių priemonių, kai kurie Bendrijos gamintojai gali būti priversti uždaryti gamyklas ir atleisti dalį savo darbuotojų. Nors dėl kai kurių neigiamų padarinių galėtų sumažėti importo kiekiai ir nežymiai pakilti kainos importuotojams ir (arba) prekiautojams bei naudotojams, tačiau šie pokyčiai galėtų būti kompensuojami atitinkamai padidinant kainas klientams. Atsižvelgiant į anksčiau išdėstytus faktus, daroma laikina išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių netaikyti priemonių, ir kad taikant priemones nebus pakenkta Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(151)

Priemonių taikymas turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę vėl atgauti prarastus pardavimus bei rinkų dalis ir padidinti pelningumą. Iš kitos pusės, atsižvelgiant į blogėjančią šios pramonės padėtį, išlieka pavojus, kad, neįvedus šių priemonių, kai kurie Bendrijos gamintojai gali būti priversti uždaryti gamyklas ir atleisti dalį savo darbuotojų. Nors dėl kai kurių neigiamų padarinių galėtų sumažėti importo kiekiai ir nežymiai pakilti kainos importuotojams ir (arba) prekiautojams bei naudotojams, tačiau šie pokyčiai galėtų būti kompensuojami atitinkamai padidinant kainas klientams. Atsižvelgiant į anksčiau išdėstytus faktus, daroma laikina išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių netaikyti priemonių, ir kad taikant priemones nebus pakenkta Bendrijos interesams.

H.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ KOMPENSACINIŲ PRIEMONIŲ

| (152) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl subsidijavimo, žalos ir jos priežasčių ir Bendrijos interesų, reikėtų priimti laikinąsias priemones tam, kad būtų užkirstas kelias būsimai žalai, kurią Bendrijos pramonei daro subsidijuojamas importas. |
| --- | --- |

(152)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl subsidijavimo, žalos ir jos priežasčių ir Bendrijos interesų, reikėtų priimti laikinąsias priemones tam, kad būtų užkirstas kelias būsimai žalai, kurią Bendrijos pramonei daro subsidijuojamas importas.

1.   ŽALAI ATLYGINTI REIKALINGŲ PRIEMONIŲ DYDIS

| (153) | Laikinųjų kompensacinių priemonių dydis turėtų būti toks, kad pašalintų žalą, kurią Bendrijos pramonei daro subsidijuojamas importas, tačiau neviršijant nustatytų subsidijų ribų. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti žalingam subsidijavimo poveikiui, dydį, atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti ikimokestinį pelną normaliomis konkurencijos sąlygomis, t.y., jeigu nebūtų subsidijuoto importo. |
| --- | --- |

(153)

Laikinųjų kompensacinių priemonių dydis turėtų būti toks, kad pašalintų žalą, kurią Bendrijos pramonei daro subsidijuojamas importas, tačiau neviršijant nustatytų subsidijų ribų. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti žalingam subsidijavimo poveikiui, dydį, atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti ikimokestinį pelną normaliomis konkurencijos sąlygomis, t.y., jeigu nebūtų subsidijuoto importo.

| (154) | Remiantis turima informacija preliminariai buvo nustatyta, kad 9,4 % apyvartos pelno riba turėtų būti laikoma tinkamu tokiu pelno dydžiu, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų žalingo subsidijavimo. Skundą pateikę Bendrijos gamintojai pažymėjo, kad jie galėtų pagrįstai tikėtis nuo 10 % iki 15 % pelno, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Tyrimas parodė, kad 1999 m. Bendrijos pramonė gavo nuo 12 iki 15 % pelno nuo apyvartos (žr. 105 konstatuojamąją dalį), kai subsidijuotas importas užėmė mažiausią rinkos dalį. Komisija tyrė, ar 1999 m. rinkos sąlygas galima būtų laikyti kaip atitinkančias normalias aptariamosios prekės rinkos sąlygas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad grįžimas prie normalių konkurencijos sąlygų po rinkų dalijimo ir kainų derinimo laikotarpio paveikė kainas, ir kad pagrindinių žaliavų kainos labai išaugo nuo 1999 m. iki TL pabaigos. Atsižvelgiant į šias aplinkybes mažai tikėtina, kad Bendrijos pramonė galėtų gauti nuo 12 % iki 15 % pelną per TL. Galiausiai Komisija peržvelgė bendrovių balansų statistikas pagal sektorius, kurias surinko Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir JAV centriniai bankai. Komisija saugo duomenų bazę su šiais duomenimis. Peržiūrėjus tuos duomenis paaiškėjo, kad įmonės, priklausančios artimiausiam sektoriui anksčiau minėtose labiausiai išsivysčiusiose šalyse, 2002 m. vidutiniškai gavo 9,4 % pelną iki ypatingųjų išlaidų. Atsižvelgdama į visas aplinkybes ir faktus, Komisija mano, kad 9,4 % pelnas yra toks, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. |
| --- | --- |

(154)

Remiantis turima informacija preliminariai buvo nustatyta, kad 9,4 % apyvartos pelno riba turėtų būti laikoma tinkamu tokiu pelno dydžiu, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų žalingo subsidijavimo. Skundą pateikę Bendrijos gamintojai pažymėjo, kad jie galėtų pagrįstai tikėtis nuo 10 % iki 15 % pelno, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Tyrimas parodė, kad 1999 m. Bendrijos pramonė gavo nuo 12 iki 15 % pelno nuo apyvartos (žr. 105 konstatuojamąją dalį), kai subsidijuotas importas užėmė mažiausią rinkos dalį. Komisija tyrė, ar 1999 m. rinkos sąlygas galima būtų laikyti kaip atitinkančias normalias aptariamosios prekės rinkos sąlygas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad grįžimas prie normalių konkurencijos sąlygų po rinkų dalijimo ir kainų derinimo laikotarpio paveikė kainas, ir kad pagrindinių žaliavų kainos labai išaugo nuo 1999 m. iki TL pabaigos. Atsižvelgiant į šias aplinkybes mažai tikėtina, kad Bendrijos pramonė galėtų gauti nuo 12 % iki 15 % pelną per TL. Galiausiai Komisija peržvelgė bendrovių balansų statistikas pagal sektorius, kurias surinko Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir JAV centriniai bankai. Komisija saugo duomenų bazę su šiais duomenimis. Peržiūrėjus tuos duomenis paaiškėjo, kad įmonės, priklausančios artimiausiam sektoriui anksčiau minėtose labiausiai išsivysčiusiose šalyse, 2002 m. vidutiniškai gavo 9,4 % pelną iki ypatingųjų išlaidų. Atsižvelgdama į visas aplinkybes ir faktus, Komisija mano, kad 9,4 % pelnas yra toks, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų subsidijuoto importo.

| (155) | Kainų pakėlimas buvo nustatytas lyginant sandorių importo kainos svertinį vidurkį, naudojamą nustatant pateikimą mažesne kaina, ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų panašių prekių nežalingą kainą. Nežalinga kaina buvo gauta nustatant tokią Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji atspindėtų anksčiau minėtą procentinį pelną. Visi skirtumai, gauti iš šio palyginimo, vėliau buvo išreikšti visa importo CIF verte. |
| --- | --- |

(155)

Kainų pakėlimas buvo nustatytas lyginant sandorių importo kainos svertinį vidurkį, naudojamą nustatant pateikimą mažesne kaina, ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų panašių prekių nežalingą kainą. Nežalinga kaina buvo gauta nustatant tokią Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji atspindėtų anksčiau minėtą procentinį pelną. Visi skirtumai, gauti iš šio palyginimo, vėliau buvo išreikšti visa importo CIF verte.

| (156) | Anksčiau minėtas kainų palyginimas atskleidė tokius žalos dydžius:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % |

(156)

Anksčiau minėtas kainų palyginimas atskleidė tokius žalos dydžius:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

2.   LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

| (157) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta anksčiau, daroma prielaida, kad įvedamas laikinasis kompensuojamasis muitas turėtų būti lygus nustatytam subsidijos dydžiui, bet negali viršyti anksčiau nurodyto apskaičiuoto žalos dydžio, remiantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

(157)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta anksčiau, daroma prielaida, kad įvedamas laikinasis kompensuojamasis muitas turėtų būti lygus nustatytam subsidijos dydžiui, bet negali viršyti anksčiau nurodyto apskaičiuoto žalos dydžio, remiantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi.

3.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (158) | Tam, kad būtų užtikrintas geras administravimas, turėtų būti nustatomas laikotarpis, kai suinteresuotos šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laiką, gali pateikti savo požiūrį raštu ir paprašyti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti pakeistos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą, |
| --- | --- |

(158)

Tam, kad būtų užtikrintas geras administravimas, turėtų būti nustatomas laikotarpis, kai suinteresuotos šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laiką, gali pateikti savo požiūrį raštu ir paprašyti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti pakeistos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nustatomas laikinas kompensuojamasis muitas importuojamiems tokios rūšies KN kodu ex 8545 11 00 (TARIC kodu 8545110010), klasifikuojamiems grafito elektrodams, kokie naudojami elektrinėse krosnyse, ir kurių piltinis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektros varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir KN kodu ex 8545 90 90 klasifikuojamoms su tokiais elektrodais naudojamoms jungiamosioms veržlėms; kurie importuojami kartu arba atskirai, ir kurių kilmės šalis yra Indija.

2.   Prekių, kuriuos Indijoje pagamino toliau vardijamos bendrovės, laikino kompensacinio muito, taikomo grynajai franko Bendrijos siena kainai iki muito, tarifas yra toks:

| Bendrovė | Laikinas muitas | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 14,6 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 12,8 % | A531 |
| Visi kiti | 14,6 % | A999 |

Bendrovė

Laikinas muitas

TARIC papildomas kodas

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

14,6 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

12,8 %

A531

Visi kiti

14,6 %

A999

3.   Jei kitaip nenurodyta, taikomos muitų mokesčiams galiojančios nuostatos.

4.   Pirmiau nurodyta prekė yra išleidžiama laisvai cirkuliuoti Bendrijoje tik pateikus laikinojo muito sumos dydžio garantiją.

2 straipsnis

Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 30 straipsnio, per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali paprašyti atskleisti esminius faktus ir svarstymus, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas; jos gali pateikti savo požiūrį raštu ir paprašyti, kad jas Komisija išklausytų.

Laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 31 straipsnio 4 dalies nuostatų, atitinkamos šalys gali pareikšti pastabas dėl šio reglamento taikymo per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas keturis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Pascal LAMY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1.

1

(2)  OL L 77, 2004 3 13, p. 12.

2

(3)  OL C 197, 2003 8 21, p. 5.

3

(4)  OL C 197, 2003 8 21, p. 2.

4

(5)  OL L 100, 2002 16 4, p 1.

5

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/61

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1009/2004

2004 m. gegužės 19 d.

nustatantis laikiną antidempingo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (2) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCESAS

1.   BENDRAS

| (1) | 2003 m. rugpjūčio 21 d. Komisija pranešime (toliau – pranešimas apie nagrinėjimo padžią), pakelbtame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), paskelbė nagrinėjimo dėl antidempingo pradžią dėl tam tikrų grafito elektrodų sistemų, kurių kilmės šalis yra Indija. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. rugpjūčio 21 d. Komisija pranešime (toliau – pranešimas apie nagrinėjimo padžią), pakelbtame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), paskelbė nagrinėjimo dėl antidempingo pradžią dėl tam tikrų grafito elektrodų sistemų, kurių kilmės šalis yra Indija.

| (2) | Nagrinėjimas pradėtas pagal 2003 m. liepos mėn. Europos anglies ir grafito asociacijos (EAGA), veikiančios gamintojų, gaminančių didelę dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visų Bendrijoje gaminamų tam tikrų grafito elektrodų sistemų, vardu, skundą. Skunde buvo pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos didelės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti nagrinėjimo dėl antidempingo pradžią. |
| --- | --- |

(2)

Nagrinėjimas pradėtas pagal 2003 m. liepos mėn. Europos anglies ir grafito asociacijos (EAGA), veikiančios gamintojų, gaminančių didelę dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visų Bendrijoje gaminamų tam tikrų grafito elektrodų sistemų, vardu, skundą. Skunde buvo pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos didelės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti nagrinėjimo dėl antidempingo pradžią.

| (3) | Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbtame pranešime buvo pranešta apie lygiagretaus nagrinėjimo dėl apsaugos nuo subsidijų priemonių toms pačioms prekėms, kurių kilmės šalis yra Indija, pradžią. |
| --- | --- |

(3)

Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbtame pranešime buvo pranešta apie lygiagretaus nagrinėjimo dėl apsaugos nuo subsidijų priemonių toms pačioms prekėms, kurių kilmės šalis yra Indija, pradžią.

| (4) | Komisija oficialiai informavo skundą pateikusius asmenis ir visus kitus žinomus Bendrijos gamintojus, gamintojus eksportuotojus, importuotojus, naudotojus ir tiekėjus, apie kuriuos žinoma, kad nagrinėjimo pradžia jiems turi reikšmę, taip pat Indijos vyriausybę. Tiesiogiai susijusioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(4)

Komisija oficialiai informavo skundą pateikusius asmenis ir visus kitus žinomus Bendrijos gamintojus, gamintojus eksportuotojus, importuotojus, naudotojus ir tiekėjus, apie kuriuos žinoma, kad nagrinėjimo pradžia jiems turi reikšmę, taip pat Indijos vyriausybę. Tiesiogiai susijusioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laikotarpį.

| (5) | Du Indijos gamintojai eksportuotojai, Indijos vyriausybė (IV), Bendrijos gamintojai, naudotojai ir importuotojai ir (arba) prekiautojai išdėstė savo nuomonę raštu. Visos šalys, pageidavusios būti išklausytos per pirmiau nurodytą laikotarpį ir nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl ko jos turėtų būti išklausytos, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Du Indijos gamintojai eksportuotojai, Indijos vyriausybė (IV), Bendrijos gamintojai, naudotojai ir importuotojai ir (arba) prekiautojai išdėstė savo nuomonę raštu. Visos šalys, pageidavusios būti išklausytos per pirmiau nurodytą laikotarpį ir nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl ko jos turėtų būti išklausytos, buvo išklausytos.

2.   PAVYZDŽIŲ ATRANKA

| (6) | Atsižvelgiant į tai, kad nesusijusių importuotojų Bendrijoje yra labai daug, buvo nuspręsta, kad tikslinga išnagrinėti galimybę naudoti pavyzdžių atranką, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Tam, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar pavyzdžių atranka būtina, ir teigiamos išvados atveju parinkti pavyzdį, visi nesusiję importuotojai pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį buvo paprašyti per dvi savaites nuo nagrinėjimo pradžios apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nurodytą informaciją apie laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. Tik du nesusiję importuotojai sutiko būti atrinkti į pavyzdinę grupę ir iki nustatyto termino pateikė pagrindinę prašomą informaciją. Todėl buvo nuspręsta, kad šiame procese pavyzdžių atranka nėra būtina. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į tai, kad nesusijusių importuotojų Bendrijoje yra labai daug, buvo nuspręsta, kad tikslinga išnagrinėti galimybę naudoti pavyzdžių atranką, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Tam, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar pavyzdžių atranka būtina, ir teigiamos išvados atveju parinkti pavyzdį, visi nesusiję importuotojai pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį buvo paprašyti per dvi savaites nuo nagrinėjimo pradžios apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nurodytą informaciją apie laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. Tik du nesusiję importuotojai sutiko būti atrinkti į pavyzdinę grupę ir iki nustatyto termino pateikė pagrindinę prašomą informaciją. Todėl buvo nuspręsta, kad šiame procese pavyzdžių atranka nėra būtina.

3.   KLAUSIMYNAI

| (7) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotoms šalims, pirmiau minėtiems dviems nesusijusiems importuotojams, kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė iki pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytų terminų. |
| --- | --- |

(7)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotoms šalims, pirmiau minėtiems dviems nesusijusiems importuotojams, kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė iki pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytų terminų.

| (8) | Buvo gauti atsakymai iš dviejų Indijos gamintojų eksportuotojų, iš dviejų skundą padavusių Bendrijos gamintojų, iš aštuonių bendrovių naudotojų ir pirmiau minėtų dviejų nesusijusių importuotojų. Be to, viena iš bendrovių naudotojų pateikė rašytinį pareiškimą su informacija apie kiekius, ir dvi naudotojų asociacijos pateikė Komisijai pareiškimus raštu. |
| --- | --- |

(8)

Buvo gauti atsakymai iš dviejų Indijos gamintojų eksportuotojų, iš dviejų skundą padavusių Bendrijos gamintojų, iš aštuonių bendrovių naudotojų ir pirmiau minėtų dviejų nesusijusių importuotojų. Be to, viena iš bendrovių naudotojų pateikė rašytinį pareiškimą su informacija apie kiekius, ir dvi naudotojų asociacijos pateikė Komisijai pareiškimus raštu.

| (9) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti laikinąsias išvadas dėl dempingo, dėl jo padarytos žalos ir dėl Bendrijos intereso. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose: | Bendrijos gamintojų:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ir Meitingen, Vokietija; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti laikinąsias išvadas dėl dempingo, dėl jo padarytos žalos ir dėl Bendrijos intereso. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:

Bendrijos gamintojų:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ir Meitingen, Vokietija;

| — | SGL Carbon SA, La Coruńa, Ispanija; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruńa, Ispanija;

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prancūzija (ir jos susijusią įmonę UCAR SA, Etoy, Šveicarija); |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prancūzija (ir jos susijusią įmonę UCAR SA, Etoy, Šveicarija);

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Ispanija; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Ispanija;

| — | Graftech SpA, Caserta, Italija. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Italija.

| | Nesusiję Bendrijos importuotojų:







  — | Promidesa SA, Madridas, Ispanija; |
| --- | --- | --- |

Nesusiję Bendrijos importuotojų:

—

Promidesa SA, Madridas, Ispanija;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlynas, Vokietija. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlynas, Vokietija.

| | Naudotojų:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburgas, Vokietija; |
| --- | --- | --- |

Naudotojų:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburgas, Vokietija;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Vokietija; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Vokietija;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Vokietija; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Vokietija;

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Italija. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Italija.

| | Indijos gamintojų eksportuotojų:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kalkuta ir Nasik; |
| --- | --- | --- |

Indijos gamintojų eksportuotojų:

—

Graphite India Limited (GIL), Kalkuta ir Nasik;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.

| (10) | Tyrimas dėl dempingo ir žalos apėmė laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis, arba TL). Žalai nustatyti svarbių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamas laikotarpis). |
| --- | --- |

(10)

Tyrimas dėl dempingo ir žalos apėmė laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis, arba TL). Žalai nustatyti svarbių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamas laikotarpis).

B.   APTARIAMA PREKĖ IR PANAŠIOS PREKĖS

1.   APTARIAMOJI PREKĖ

| (11) | Aptariamoji prekė yra grafito elektrodai ir (arba) tokiems elektrodams naudojamos jungiamosios veržlės, nepriklausomai nuo to, ar importuojama kartu, ar atskirai. Grafito elektrodas yra keraminėje formoje išlietas arba išspaustas grafito strypas. Šio strypo abieji galai yra nusmailinti ir įsriegti, kad du ar daugiau elektrodų galima būtų sujungti į koloną. Iš grafito pagaminta jungtis naudojama sujungti dviejų strypų galus. Ši dalis vadinama „jungiamąja veržle“. Grafito elektrodas ir veržlė dažniausiai tiekiami kaip „grafito elektrodo sistemos“ komplektas. |
| --- | --- |

(11)

Aptariamoji prekė yra grafito elektrodai ir (arba) tokiems elektrodams naudojamos jungiamosios veržlės, nepriklausomai nuo to, ar importuojama kartu, ar atskirai. Grafito elektrodas yra keraminėje formoje išlietas arba išspaustas grafito strypas. Šio strypo abieji galai yra nusmailinti ir įsriegti, kad du ar daugiau elektrodų galima būtų sujungti į koloną. Iš grafito pagaminta jungtis naudojama sujungti dviejų strypų galus. Ši dalis vadinama „jungiamąja veržle“. Grafito elektrodas ir veržlė dažniausiai tiekiami kaip „grafito elektrodo sistemos“ komplektas.

| (12) | Grafito elektrodai ir jungiamosios veržlės gaminamos naudojant naftos pramonės šalutinį produktą naftos koksą ir akmens anglių deguto pikį. Gamybos procesas susideda iš šešių etapų: formavimo, degimo, impregnavimo, pakartotinio degimo, grafitavimo ir mechaninio apdorojimo. Grafitavimo etape produktas elektra įkaitinamas virš 3 000 °C ir fizikiniu būdu paverčiamas anglies kristalu grafitu – unikalia medžiaga, pasižyminčia mažu elektros ir dideliu šilumos laidumu, dideliu tvirtumu ir geromis eksploatacinėmis savybėmis esant aukštai temperatūrai, ir dėl to ji yra tinkama naudoti elektros lanko krosnyse. Grafito elektrodo sistemos gamyba trunka apie du mėnesius. Grafito elektrodų sistemas pakeičiančių produktų nėra. |
| --- | --- |

(12)

Grafito elektrodai ir jungiamosios veržlės gaminamos naudojant naftos pramonės šalutinį produktą naftos koksą ir akmens anglių deguto pikį. Gamybos procesas susideda iš šešių etapų: formavimo, degimo, impregnavimo, pakartotinio degimo, grafitavimo ir mechaninio apdorojimo. Grafitavimo etape produktas elektra įkaitinamas virš 3 000 °C ir fizikiniu būdu paverčiamas anglies kristalu grafitu – unikalia medžiaga, pasižyminčia mažu elektros ir dideliu šilumos laidumu, dideliu tvirtumu ir geromis eksploatacinėmis savybėmis esant aukštai temperatūrai, ir dėl to ji yra tinkama naudoti elektros lanko krosnyse. Grafito elektrodo sistemos gamyba trunka apie du mėnesius. Grafito elektrodų sistemas pakeičiančių produktų nėra.

| (13) | Plieno gamintojai elektros lanko krosnyse, taip pat vadinamomis „malūnėliais“, grafito elektrodų sistemas naudoja kaip srovės laidininkus gaminant plieną iš metalo laužo. Šio tyrimo objektas yra tik tie grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių piltinis tankis yra 1,65 g/cm3
  o ar didesnis, o elektros varža 6,0 μΩ.m arba mažesnė. Tokių techninių charakteristikų grafito elektrodų sistemos atlaiko labai didelę elektros kiekio normą. |
| --- | --- |

(13)

Plieno gamintojai elektros lanko krosnyse, taip pat vadinamomis „malūnėliais“, grafito elektrodų sistemas naudoja kaip srovės laidininkus gaminant plieną iš metalo laužo. Šio tyrimo objektas yra tik tie grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių piltinis tankis yra 1,65 g/cm3
  o ar didesnis, o elektros varža 6,0 μΩ.m arba mažesnė. Tokių techninių charakteristikų grafito elektrodų sistemos atlaiko labai didelę elektros kiekio normą.

| (14) | Vienas iš Indijos eksportuotojų pareiškė, kad kartais jis gamino aptariamą prekę nenaudodamas „aukščiausios kokybės adatinio kokso“, aukščiausios kokybės naftos kokso, kuris, šios bendrovės žodžiais, skundo pateikėjų buvo laikomas būtinu elementu gaminant prekę, kurios charakteristikos pateikiamos pirmiau konstatuojamosios dalies 12–14 punktuose. Šis eksportuotojas teigė, kad grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, pagamintos nenaudojant aukščiausios kokybės adatinio kokso, neturėtų būti šio tyrimo objektu. Iš tiesų, grafito elektrodų gamybai gali būti naudojamas skirtingos kokybės naftos koksas. Tačiau prekės apibrėžimą lemia pagrindinės pagamintos prekės fizinės ir techninės charakteristikos bei jos paskirtis, nepriklausomai nuo naudotų žaliavų. Jei į Bendriją importuojami grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių kilmės šalis yra Indija, atitinka prekės apibrėžime nurodytas pagrindines fizines ir technines charakteristikas, jie yra laikomi aptariamąja preke. Todėl šis prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(14)

Vienas iš Indijos eksportuotojų pareiškė, kad kartais jis gamino aptariamą prekę nenaudodamas „aukščiausios kokybės adatinio kokso“, aukščiausios kokybės naftos kokso, kuris, šios bendrovės žodžiais, skundo pateikėjų buvo laikomas būtinu elementu gaminant prekę, kurios charakteristikos pateikiamos pirmiau konstatuojamosios dalies 12–14 punktuose. Šis eksportuotojas teigė, kad grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, pagamintos nenaudojant aukščiausios kokybės adatinio kokso, neturėtų būti šio tyrimo objektu. Iš tiesų, grafito elektrodų gamybai gali būti naudojamas skirtingos kokybės naftos koksas. Tačiau prekės apibrėžimą lemia pagrindinės pagamintos prekės fizinės ir techninės charakteristikos bei jos paskirtis, nepriklausomai nuo naudotų žaliavų. Jei į Bendriją importuojami grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių kilmės šalis yra Indija, atitinka prekės apibrėžime nurodytas pagrindines fizines ir technines charakteristikas, jie yra laikomi aptariamąja preke. Todėl šis prašymas buvo atmestas.

2.   PANAŠI PREKĖ

| (15) | Buvo nustatyta, kad iš Indijos į Bendriją eksportuojama prekė, Indijoje gaminama ir vietos rinkoje parduodama prekė ir prekė, gaminama Bendrijos gamintojų ir parduodama Bendrijos rinkoje, turi tas pačias fizines ir technines charakteristikas bei paskirtį, todėl yra laikomos panašiom prekėmis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(15)

Buvo nustatyta, kad iš Indijos į Bendriją eksportuojama prekė, Indijoje gaminama ir vietos rinkoje parduodama prekė ir prekė, gaminama Bendrijos gamintojų ir parduodama Bendrijos rinkoje, turi tas pačias fizines ir technines charakteristikas bei paskirtį, todėl yra laikomos panašiom prekėmis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   NORMALIOJI VERTĖ

| (16) | Nustatydama normaliąją vertę, Komisija visų pirma įvertino, ar kiekvieno iš gamintojų eksportuotojų visi panašios prekės pardavimai vidaus rinkoje gali būti sulyginami su visu jos eksportu į Bendrijos rinką. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimai vidaus rinkoje laikomi reprezentatyviais, kai kiekvieno gamintojo eksportuotojo pardavimų vidaus rinkoje kiekis yra ne mažesnis už 5 % viso jo eksporto į Bendrijos rinką apimties. |
| --- | --- |

(16)

Nustatydama normaliąją vertę, Komisija visų pirma įvertino, ar kiekvieno iš gamintojų eksportuotojų visi panašios prekės pardavimai vidaus rinkoje gali būti sulyginami su visu jos eksportu į Bendrijos rinką. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimai vidaus rinkoje laikomi reprezentatyviais, kai kiekvieno gamintojo eksportuotojo pardavimų vidaus rinkoje kiekis yra ne mažesnis už 5 % viso jo eksporto į Bendrijos rinką apimties.

| (17) | Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimai vidaus rinkoje yra reprezentatyvūs, vidaus rinkoje parduodamų grafito elektrodų rūšis, kurios yra identiškos arba labai panašios į tas elektrodų rūšis, kurios pardavinėjamos Bendrijoje. Nustatant grafito elektrodo rūšis buvo atsižvelgiama į šiuos parametrus: i) ar jos buvo parduodami kartu su jungiamąja veržle, ii) jų skersmenį ir iii) jų ilgį. Nustatant atskirai parduodamų jungiamųjų veržlių rūšis buvo atsižvelgiama į jų skersmenį ir ilgį. |
| --- | --- |

(17)

Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimai vidaus rinkoje yra reprezentatyvūs, vidaus rinkoje parduodamų grafito elektrodų rūšis, kurios yra identiškos arba labai panašios į tas elektrodų rūšis, kurios pardavinėjamos Bendrijoje. Nustatant grafito elektrodo rūšis buvo atsižvelgiama į šiuos parametrus: i) ar jos buvo parduodami kartu su jungiamąja veržle, ii) jų skersmenį ir iii) jų ilgį. Nustatant atskirai parduodamų jungiamųjų veržlių rūšis buvo atsižvelgiama į jų skersmenį ir ilgį.

| (18) | Buvo tiriama, ar kiekvieno iš bendradarbiaujančių gamintojų eksportuotojų kiekvienos rūšies prekių pardavimai vidaus rinkoje yra reprezentatyvūs, t.y., ar kiekvienos rūšies prekių pardavimai vidaus rinkoje sudarė bent 5 % tos pačios rūšies prekių eksporto į Bendrijos rinką. Buvo tiriama, ar kiekvienas iš gamintojų eksportuotojų šių rūšių prekes pardavė įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta bazinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(18)

Buvo tiriama, ar kiekvieno iš bendradarbiaujančių gamintojų eksportuotojų kiekvienos rūšies prekių pardavimai vidaus rinkoje yra reprezentatyvūs, t.y., ar kiekvienos rūšies prekių pardavimai vidaus rinkoje sudarė bent 5 % tos pačios rūšies prekių eksporto į Bendrijos rinką. Buvo tiriama, ar kiekvienas iš gamintojų eksportuotojų šių rūšių prekes pardavė įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta bazinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje.

| (19) | Tiriant, ar kiekvienos rūšies prekių reprezentatyvūs kiekiai vidaus rinkoje buvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, buvo nustatoma pelningų tos rūšies prekių pardavimų nepriklausomiems klientams dalis. Tais atvejais, kai pardavimai vidaus rinkoje buvo pakankamo dydžio, buvo nustatyta, kad abu gamintojai eksportuotojai daugiau nei 80 % visų parduotų prekių parduodavo pelningai, o šių rūšių prekių kainos svertinis vidurkis buvo didesnis už vieneto sąnaudų svertinį vidurkį. Todėl šių rūšių prekių normalioji vertė buvo apskaičiuojama pagal tikrąją kainą vidaus rinkoje, kuri nustatoma išvedus visų per TL laikotarpį vidaus rinkoje parduotų tos rūšies prekių kainų svertinį vidurkį. |
| --- | --- |

(19)

Tiriant, ar kiekvienos rūšies prekių reprezentatyvūs kiekiai vidaus rinkoje buvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, buvo nustatoma pelningų tos rūšies prekių pardavimų nepriklausomiems klientams dalis. Tais atvejais, kai pardavimai vidaus rinkoje buvo pakankamo dydžio, buvo nustatyta, kad abu gamintojai eksportuotojai daugiau nei 80 % visų parduotų prekių parduodavo pelningai, o šių rūšių prekių kainos svertinis vidurkis buvo didesnis už vieneto sąnaudų svertinį vidurkį. Todėl šių rūšių prekių normalioji vertė buvo apskaičiuojama pagal tikrąją kainą vidaus rinkoje, kuri nustatoma išvedus visų per TL laikotarpį vidaus rinkoje parduotų tos rūšies prekių kainų svertinį vidurkį.

| (20) | Tų rūšių prekių, kurių pardavimai vidaus rinkoje nebuvo reprezentatyvūs, normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio Reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo nustatoma pagal eksportuojamų rūšių prekių prireikus pritaikytas gamybos sąnaudas, pridėjus pagrįstas prekės pardavimo, bendrąsias bei administracines sąnaudas („PBA“) ir pagrįstą pelną, pagrįstus faktiniais duomenimis apie tiriamų gamintojų eksportuotojų panašios prekės gamybą ir pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis, kaip numatyta bazinio Reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmame sakinyje. |
| --- | --- |

(20)

Tų rūšių prekių, kurių pardavimai vidaus rinkoje nebuvo reprezentatyvūs, normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio Reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo nustatoma pagal eksportuojamų rūšių prekių prireikus pritaikytas gamybos sąnaudas, pridėjus pagrįstas prekės pardavimo, bendrąsias bei administracines sąnaudas („PBA“) ir pagrįstą pelną, pagrįstus faktiniais duomenimis apie tiriamų gamintojų eksportuotojų panašios prekės gamybą ir pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis, kaip numatyta bazinio Reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmame sakinyje.

2.   EKSPORTO KAINA

| (21) | Tyrimo metu nustatyta, kad abu Indijos gamintojai eksportuotojai eksportuojamas prekes nesusijusiems klientams Bendrijoje pardavinėjo tik tiesiogiai. |
| --- | --- |

(21)

Tyrimo metu nustatyta, kad abu Indijos gamintojai eksportuotojai eksportuojamas prekes nesusijusiems klientams Bendrijoje pardavinėjo tik tiesiogiai.

| (22) | Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal iš tiesų sumokėtas arba mokėtinas eksporto kainas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalyje. |
| --- | --- |

(22)

Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal iš tiesų sumokėtas arba mokėtinas eksporto kainas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalyje.

3.   PALYGINIMAS

| (23) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos ex-works pagrindu. Siekiant teisingo normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo, skirtumai, turintys įtakos kainų palyginamumui, buvo pakoreguoti, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. |
| --- | --- |

(23)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos ex-works pagrindu. Siekiant teisingo normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo, skirtumai, turintys įtakos kainų palyginamumui, buvo pakoreguoti, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje.

| (24) | Jei buvo taikytinas ir pagrįstas patikrintais įrodymais, koregavimas apėmė transporto išlaidas, pervežimo jūra ir draudimo išlaidas, aptarnavimo, krovimo ir pagalbines išlaidos, išlaidas kreditams, komisiniams ir nuolaidoms. |
| --- | --- |

(24)

Jei buvo taikytinas ir pagrįstas patikrintais įrodymais, koregavimas apėmė transporto išlaidas, pervežimo jūra ir draudimo išlaidas, aptarnavimo, krovimo ir pagalbines išlaidos, išlaidas kreditams, komisiniams ir nuolaidoms.

| (25) | Abi bendrovės, remdamosi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, paprašė koreguojant atsižvelgti į muito sugrąžinimą teigdamos, kad vidaus rinkoje parduodamoms panašioms prekėms buvo taikomas importo muitas, kuris būdavo grąžinamas arba jo iš viso nereikėdavo mokėti tuo atveju, jei prekės buvo eksportuojamos į Bendriją. Bendrovės naudojosi „Muitų nuolaidų knygelių schema“ (MNK) po eksporto. Atliktas tyrimas parodė, kad šiuo atveju negalima nustatyti tiesioginio ryšio tarp IV gamintojams eksportuotojams pagal MNK schemą suteiktų kreditų ir įsigytų žaliavų, nes šie kreditai galėjo būti panaudoti bet kokių prekių, išskyrus ilgalaikes gamybos priemones ir prekes, kurioms taikomas importo apribojimas ar uždraudimas, importo muitams įskaityti. Negana to, kreditus taip pat galima parduoti vidaus rinkoje arba panaudoti kitu būdu, ir nėra jokio reikalavimo, kad jie būtų panaudoti žaliavų, naudojamų eksportuojamai prekei gaminti, importui. Dėl šių priežasčių prašymai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(25)

Abi bendrovės, remdamosi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, paprašė koreguojant atsižvelgti į muito sugrąžinimą teigdamos, kad vidaus rinkoje parduodamoms panašioms prekėms buvo taikomas importo muitas, kuris būdavo grąžinamas arba jo iš viso nereikėdavo mokėti tuo atveju, jei prekės buvo eksportuojamos į Bendriją. Bendrovės naudojosi „Muitų nuolaidų knygelių schema“ (MNK) po eksporto. Atliktas tyrimas parodė, kad šiuo atveju negalima nustatyti tiesioginio ryšio tarp IV gamintojams eksportuotojams pagal MNK schemą suteiktų kreditų ir įsigytų žaliavų, nes šie kreditai galėjo būti panaudoti bet kokių prekių, išskyrus ilgalaikes gamybos priemones ir prekes, kurioms taikomas importo apribojimas ar uždraudimas, importo muitams įskaityti. Negana to, kreditus taip pat galima parduoti vidaus rinkoje arba panaudoti kitu būdu, ir nėra jokio reikalavimo, kad jie būtų panaudoti žaliavų, naudojamų eksportuojamai prekei gaminti, importui. Dėl šių priežasčių prašymai buvo atmesti.

| (26) | Jei pirmasis prašymas nebūtų patenkintas, abi bendrovės prašė to paties koregavimo remiantis 2 straipsnio 10 dalies k punktu. Tačiau, kadangi abi bendrovės nesugebėjo įrodyti, kad MNK po eksporto daro įtaką kainų palyginamumui, ypač kad vidaus rinkos klientai nuolatos moka skirtingą kainą dėl tos pirmiau minėtos schemos privalumų, toks koregavimas nėra daromas. |
| --- | --- |

(26)

Jei pirmasis prašymas nebūtų patenkintas, abi bendrovės prašė to paties koregavimo remiantis 2 straipsnio 10 dalies k punktu. Tačiau, kadangi abi bendrovės nesugebėjo įrodyti, kad MNK po eksporto daro įtaką kainų palyginamumui, ypač kad vidaus rinkos klientai nuolatos moka skirtingą kainą dėl tos pirmiau minėtos schemos privalumų, toks koregavimas nėra daromas.

| (27) | Abi bendrovės prašė koregavimo dėl prekybos lygio. Kadangi abi bendrovės vidaus rinkoje prekes pardavinėjo tik tiesiogiai galutiniams naudotojams, o Bendrijos rinkoje pardavinėjo ir galutiniams naudotojams, ir prekiautojams, jos paprašė specialaus koregavimo pagal pagrindinio Reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunktį. Viena bendrovė savo prašymą grindė tuo, kad parduodant Bendrijoje pardavimo platintojams kaina buvo mažesnė už pardavimo galutiniam vartotojams, ir tai pagrįstų specialųjį koregavimą. Šiuo atveju bendrovė negalėjo įrodyti, kad įvairių klientų atžvilgiu jos vaidmuo buvo skirtingas. Negana to, buvo nustatyta, kad platintojų mokama kaina nevisada buvo žemesnė už galutinių vartotojų mokamą kainą. Todėl koregavimas nėra atliekamas. |
| --- | --- |

(27)

Abi bendrovės prašė koregavimo dėl prekybos lygio. Kadangi abi bendrovės vidaus rinkoje prekes pardavinėjo tik tiesiogiai galutiniams naudotojams, o Bendrijos rinkoje pardavinėjo ir galutiniams naudotojams, ir prekiautojams, jos paprašė specialaus koregavimo pagal pagrindinio Reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunktį. Viena bendrovė savo prašymą grindė tuo, kad parduodant Bendrijoje pardavimo platintojams kaina buvo mažesnė už pardavimo galutiniam vartotojams, ir tai pagrįstų specialųjį koregavimą. Šiuo atveju bendrovė negalėjo įrodyti, kad įvairių klientų atžvilgiu jos vaidmuo buvo skirtingas. Negana to, buvo nustatyta, kad platintojų mokama kaina nevisada buvo žemesnė už galutinių vartotojų mokamą kainą. Todėl koregavimas nėra atliekamas.

| (28) | Kita bendrovė teigė, kad koregavimą reikia atlikti dėl platintojo perpardavimo galutiniams naudotojams metu pakeliamos kainos. Šiuo atveju reikėtų atsižvelgti į tai, kad, kaip pirmiau minėta konstatuojamosios dalies 22 ir 23 dalyse, eksporto kaina buvo nustatyta iš tiesų sumokėtų arba mokėtinų eksporto kainų pagrindu. Todėl tariamos perpardavimo kainos Bendrijoje nedaro jokios įtakos. Dėl šių priežasčių prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(28)

Kita bendrovė teigė, kad koregavimą reikia atlikti dėl platintojo perpardavimo galutiniams naudotojams metu pakeliamos kainos. Šiuo atveju reikėtų atsižvelgti į tai, kad, kaip pirmiau minėta konstatuojamosios dalies 22 ir 23 dalyse, eksporto kaina buvo nustatyta iš tiesų sumokėtų arba mokėtinų eksporto kainų pagrindu. Todėl tariamos perpardavimo kainos Bendrijoje nedaro jokios įtakos. Dėl šių priežasčių prašymas buvo atmestas.

4.   DEMPINGO SKIRTUMAS

| (29) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį prekės rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamos rūšies produkto eksporto kainų svertiniu vidurkiu. |
| --- | --- |

(29)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį prekės rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamos rūšies produkto eksporto kainų svertiniu vidurkiu.

| (30) | Šiuo palyginimu buvo nustatytas dempingas. Laikinasis dempingo skirtumas, išreikštas CIF franko Bendrijos siena kainos procentu, yra toks:






  Graphite India Limited (GIL) | 34,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 24,0 % |

(30)

Šiuo palyginimu buvo nustatytas dempingas. Laikinasis dempingo skirtumas, išreikštas CIF franko Bendrijos siena kainos procentu, yra toks:

Graphite India Limited (GIL)

34,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

24,0 %

| (31) | Atsižvelgiant į tai, kad apskritai bendradarbiavimo iš Indijos pusės lygis buvo aukštas (susijęs su 100 % iš Indijos į Bendriją eksportuojamos aptariamosios prekės), likutinis dempingo skirtumas visoms kitoms bendrovėms buvo nustatytas pagal bendrovę su didžiausia individualia riba, t.y., Graphite India Limited, būtent 34,3 %. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į tai, kad apskritai bendradarbiavimo iš Indijos pusės lygis buvo aukštas (susijęs su 100 % iš Indijos į Bendriją eksportuojamos aptariamosios prekės), likutinis dempingo skirtumas visoms kitoms bendrovėms buvo nustatytas pagal bendrovę su didžiausia individualia riba, t.y., Graphite India Limited, būtent 34,3 %.

D.   BENDRIJOS PRAMONĖ

1.   VISA BENDRIJOS PRODUKCIJA

| (32) | Bendrijoje panašią prekę gamina SGL AG (toliau – SGL) ir kelios UCAR SA (toliau – UCAR) dukterinės įmonės: UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ir Graftech SpA); skundas buvo pateiktas šių įmonių vardu. SGL ir UCAR gamyklos yra įsikūrusios Austrijoje, Belgijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje. |
| --- | --- |

(32)

Bendrijoje panašią prekę gamina SGL AG (toliau – SGL) ir kelios UCAR SA (toliau – UCAR) dukterinės įmonės: UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ir Graftech SpA); skundas buvo pateiktas šių įmonių vardu. SGL ir UCAR gamyklos yra įsikūrusios Austrijoje, Belgijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje.

| (33) | Panašią prekę, greta dviejų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų SGL ir UCAR, nuo 1999 m. iki TL imtinai Bendrijoje gamino kiti du gamintojai. Vienas iš šių dviejų gamintojų tapo nemokus ir turėjo paprašyti teisinės apsaugos pagal Vokietijos bankroto įstatymą. Pastaroji įmonė nutraukė panašios prekės gamybą 2002 m. lapkričio mėn. Šios dvi įmonės pareiškė pritariančios skundui, tačiau atmetė Komisijos kvietimą aktyviai įsijungti į tyrimą. Daroma išvada, kad visi pirmiau nurodytų keturių gamintojų produkcija yra Bendrijos produkcija pagrindinio Reglamento 4 straipsnio 1 dalies prasme. |
| --- | --- |

(33)

Panašią prekę, greta dviejų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų SGL ir UCAR, nuo 1999 m. iki TL imtinai Bendrijoje gamino kiti du gamintojai. Vienas iš šių dviejų gamintojų tapo nemokus ir turėjo paprašyti teisinės apsaugos pagal Vokietijos bankroto įstatymą. Pastaroji įmonė nutraukė panašios prekės gamybą 2002 m. lapkričio mėn. Šios dvi įmonės pareiškė pritariančios skundui, tačiau atmetė Komisijos kvietimą aktyviai įsijungti į tyrimą. Daroma išvada, kad visi pirmiau nurodytų keturių gamintojų produkcija yra Bendrijos produkcija pagrindinio Reglamento 4 straipsnio 1 dalies prasme.

2.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS

| (34) | Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai tinkamai atsakė į anketos klausimus ir visapusiškai bendradarbiavo vykdant tyrimą. Per TL jie pagamino daugiau nei 80 % Bendrijos produkcijos. |
| --- | --- |

(34)

Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai tinkamai atsakė į anketos klausimus ir visapusiškai bendradarbiavo vykdant tyrimą. Per TL jie pagamino daugiau nei 80 % Bendrijos produkcijos.

| (35) | Laikytina, kad jie sudaro Bendrijos pramonę pagrindinio Reglamento 4 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio 4 dalies prasme, ir toliau bus vadinami Bendrijos pramone. |
| --- | --- |

(35)

Laikytina, kad jie sudaro Bendrijos pramonę pagrindinio Reglamento 4 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio 4 dalies prasme, ir toliau bus vadinami Bendrijos pramone.

E.   ŽALA

1.   ĮŽANGINĖ PASTABA

| (36) | Kadangi aptariamąją prekę eksportuoja tik du Indijos gamintojai eksportuotojai ir kadangi Bendrijos pramonę taip pat sudaro tik du gamintojai, duomenys apie aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importą į Bendriją arba apie Bendrijos pramonę turėtų būti indeksuoti siekiant išlaikyti konfidencialumą, vadovaujantis bazinio Reglamento 19 straipsniu. |
| --- | --- |

(36)

Kadangi aptariamąją prekę eksportuoja tik du Indijos gamintojai eksportuotojai ir kadangi Bendrijos pramonę taip pat sudaro tik du gamintojai, duomenys apie aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importą į Bendriją arba apie Bendrijos pramonę turėtų būti indeksuoti siekiant išlaikyti konfidencialumą, vadovaujantis bazinio Reglamento 19 straipsniu.

2.   BENDRIJOS SUVARTOJIMAS

| (37) | Bendrijos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, kitų Bendrijos gamintojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, apskaičiuotomis pagal turimus duomenis, dviejų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų eksportuotojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, iš Lenkijos importuotų prekių pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, sužinotomis bendradarbiaujant su SGL, ir Eurostato duomenimis apie likusį Bendrijos importą, tinkamai patikslinus ten, kur reikia. |
| --- | --- |

(37)

Bendrijos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, kitų Bendrijos gamintojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, apskaičiuotomis pagal turimus duomenis, dviejų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų eksportuotojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, iš Lenkijos importuotų prekių pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, sužinotomis bendradarbiaujant su SGL, ir Eurostato duomenimis apie likusį Bendrijos importą, tinkamai patikslinus ten, kur reikia.

| (38) | Tuo remiantis, nuo 1999 m. iki TL pabaigos aptariamosios prekės suvartojimas Bendrijoje išaugo 9 %. Tiksliau, jis padidėjo 14 % nuo 1999–2000 m., sumažėjo 7 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar vienu procentiniu punktu 2002 m. ir padidėjo 3 procentiniais punktais per TL. Kadangi aptariamoji prekė pirmiausia naudojama elektrotechninio plieno pramonėje, suvartojimo kitimą reikia vertinti atsižvelgiant į šio konkretaus sektoriaus ekonomines tendencijas, kurios rodė spartų augimą 2000 m., o nuo 2001 m. ir vėliau – nuosmukį. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas EB suvartojimas (tonomis) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(38)

Tuo remiantis, nuo 1999 m. iki TL pabaigos aptariamosios prekės suvartojimas Bendrijoje išaugo 9 %. Tiksliau, jis padidėjo 14 % nuo 1999–2000 m., sumažėjo 7 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar vienu procentiniu punktu 2002 m. ir padidėjo 3 procentiniais punktais per TL. Kadangi aptariamoji prekė pirmiausia naudojama elektrotechninio plieno pramonėje, suvartojimo kitimą reikia vertinti atsižvelgiant į šio konkretaus sektoriaus ekonomines tendencijas, kurios rodė spartų augimą 2000 m., o nuo 2001 m. ir vėliau – nuosmukį.

1999

2000

2001

2002

TL

Visas EB suvartojimas (tonomis)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indeksas (1999 = 100)

100

114

107

106

109

3.   IMPORTAS IŠ ATITINKAMOS ŠALIES

(a)   Apimtis

| (39) | Aptariamosios prekės importo iš Indijos į Bendriją apimtis nuo 1999 m. iki TL pabaigos padidėjo 76 %. Nurodant išsamiau, importas iš Indijos 1999–2000 m. padidėjo 45 %, 2001 m. – dar 31 procentiniu punktu, o 2002 m. ir per TL tame lygyje išliko beveik stabilus. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dempinguoto importo apimtis (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Dempinguoto importo dalis rinkoje | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(39)

Aptariamosios prekės importo iš Indijos į Bendriją apimtis nuo 1999 m. iki TL pabaigos padidėjo 76 %. Nurodant išsamiau, importas iš Indijos 1999–2000 m. padidėjo 45 %, 2001 m. – dar 31 procentiniu punktu, o 2002 m. ir per TL tame lygyje išliko beveik stabilus.

1999

2000

2001

2002

TL

Dempinguoto importo apimtis (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

145

176

176

176

Dempinguoto importo dalis rinkoje

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

127

164

166

161

(b)   Rinkos dalis

| (40) | Rinkos dalis, kurią atitinkamoje šalyje užėmė eksportuotojai, padidėjo 3,4 procentinio punkto (arba 61 %) per aptariamąjį laikotarpį ir per TL pasiekė 8–10 % lygį. Ji pirmiausia padidėjo 1,5 procentinio punkto per 1999–2000 m., 2001 m. – dar 2 procentiniais punktais, o 2002 m. ir per TL tame lygyje liko palyginti stabili. Reikėtų pažymėti, kad laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL pabaigos atitinkamos šalies importas ir dalis rinkoje sutapo su 9 % vartojimo augimu. |
| --- | --- |

(40)

Rinkos dalis, kurią atitinkamoje šalyje užėmė eksportuotojai, padidėjo 3,4 procentinio punkto (arba 61 %) per aptariamąjį laikotarpį ir per TL pasiekė 8–10 % lygį. Ji pirmiausia padidėjo 1,5 procentinio punkto per 1999–2000 m., 2001 m. – dar 2 procentiniais punktais, o 2002 m. ir per TL tame lygyje liko palyginti stabili. Reikėtų pažymėti, kad laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL pabaigos atitinkamos šalies importas ir dalis rinkoje sutapo su 9 % vartojimo augimu.

(c)   Kainos

(i)   Kainų kaita

| (41) | Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina 2000 m. padidėjo 2 %, 2001 m. – dar 8 procentiniais punktais, o 2002 m. sumažėjo 9 procentiniais punktais, ir per TL nusistovėjo šiame lygyje. Per TL vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina buvo 1 % aukštesnė negu 1999 m. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dempinguoto importo apimtis | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(41)

Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina 2000 m. padidėjo 2 %, 2001 m. – dar 8 procentiniais punktais, o 2002 m. sumažėjo 9 procentiniais punktais, ir per TL nusistovėjo šiame lygyje. Per TL vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina buvo 1 % aukštesnė negu 1999 m.

1999

2000

2001

2002

TL

Dempinguoto importo apimtis

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

102

110

101

101

(ii)   Pateikimas mažesne kaina

| (42) | Siekiant gauti palyginamus aptariamosios prekės modelius, buvo palygintos gamintojų eksportuotojų ir Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo Bendrijoje kainos Šiam tikslui Bendrijos pramonės ex-works kainos nesusijusiems klientams, atmetus visus nuolaidas ir mokesčius, buvo palygintos su Indijos gamintojų eksportuotojų CIF franko Bendrijos siena kainomis, tinkamai patikslintomis pagal po importo susidariusias sąnaudas. Palyginus pasirodė, kad per TL Bendrijoje parduota aptariamoji prekė, kurios kilmės šalis yra Indija, buvo pateikta nuo 6,5 % iki 12,2 % mažesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis. |
| --- | --- |

(42)

Siekiant gauti palyginamus aptariamosios prekės modelius, buvo palygintos gamintojų eksportuotojų ir Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo Bendrijoje kainos Šiam tikslui Bendrijos pramonės ex-works kainos nesusijusiems klientams, atmetus visus nuolaidas ir mokesčius, buvo palygintos su Indijos gamintojų eksportuotojų CIF franko Bendrijos siena kainomis, tinkamai patikslintomis pagal po importo susidariusias sąnaudas. Palyginus pasirodė, kad per TL Bendrijoje parduota aptariamoji prekė, kurios kilmės šalis yra Indija, buvo pateikta nuo 6,5 % iki 12,2 % mažesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis.

| (43) | Reikėtų pažymėti, kad tos pateikimo mažesne kaina ribos ne iki galo parodo dempinguotų prekių poveikį Bendrijos pramonės kainoms, nes buvo užfiksuotas ir kainų nusmukdymas ir trukdymas kainoms kilti, kaip matyti iš Bendrijos pramonės per TL pasiekto palyginti mažo pelningumo, nors ji galėjo tikėtis gerokai didesnio pelno, jeigu nebūtų buvę dempingavimo. |
| --- | --- |

(43)

Reikėtų pažymėti, kad tos pateikimo mažesne kaina ribos ne iki galo parodo dempinguotų prekių poveikį Bendrijos pramonės kainoms, nes buvo užfiksuotas ir kainų nusmukdymas ir trukdymas kainoms kilti, kaip matyti iš Bendrijos pramonės per TL pasiekto palyginti mažo pelningumo, nors ji galėjo tikėtis gerokai didesnio pelno, jeigu nebūtų buvę dempingavimo.

4.   BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS

| (44) | Vadovaudamasi pagrindinio Reglamento 3 straipsnio 5 dalies nuostatomis, Komisija išnagrinėjo visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, kurie daro poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(44)

Vadovaudamasi pagrindinio Reglamento 3 straipsnio 5 dalies nuostatomis, Komisija išnagrinėjo visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, kurie daro poveikį Bendrijos pramonei.

(a)   Įžanginės pastabos

| (45) | Siekiant įvertinti kai kurių žalos rodiklių reikšmę, reikėjo tinkamai sujungti kai kuriuos UCAR ir jos dukterinių gamybos įmonių Bendrijoje duomenis (žr. 32 konstatuojamąją dalį anksčiau). |
| --- | --- |

(45)

Siekiant įvertinti kai kurių žalos rodiklių reikšmę, reikėjo tinkamai sujungti kai kuriuos UCAR ir jos dukterinių gamybos įmonių Bendrijoje duomenis (žr. 32 konstatuojamąją dalį anksčiau).

| (46) | Komisija atkreipė ypatingą dėmesį į bet kokį poveikį, kurį žalos rodikliams galėjo padaryti ankstesnis konkurenciją iškreipiantis dviejų skundus pateikusių Bendrijos gamintojų elgesys. Visų pirma Komisija užtikrino, kad pirmuoju įvertinant žalą nagrinėtu laikotarpiu (1999 m.) nebūtų buvę jokių konkurenciją iškreipiančių veiksmų (žr. 77, 78, 80, 81 konstatuojamąsias dalis toliau). Be to, apskaičiuodama Bendrijos pramonės sąnaudas ir pelningumą, Komisija nedviprasmiškai pareikalavo ir patikrino, kad tiesioginės mokėjimų sąnaudos ar bet kurios netiesioginės jų sąnaudos (įskaitant finansavimo išlaidas), susijusios su konkurenciją reguliuojančių įstaigų paskirtomis baudomis, būtų aiškiai išskirtos tam, kad būtų galima sužinoti pelno rezultatus, investicijų grąžą ir pinigų srautus be visų tų ypatingųjų išlaidų. |
| --- | --- |

(46)

Komisija atkreipė ypatingą dėmesį į bet kokį poveikį, kurį žalos rodikliams galėjo padaryti ankstesnis konkurenciją iškreipiantis dviejų skundus pateikusių Bendrijos gamintojų elgesys. Visų pirma Komisija užtikrino, kad pirmuoju įvertinant žalą nagrinėtu laikotarpiu (1999 m.) nebūtų buvę jokių konkurenciją iškreipiančių veiksmų (žr. 77, 78, 80, 81 konstatuojamąsias dalis toliau). Be to, apskaičiuodama Bendrijos pramonės sąnaudas ir pelningumą, Komisija nedviprasmiškai pareikalavo ir patikrino, kad tiesioginės mokėjimų sąnaudos ar bet kurios netiesioginės jų sąnaudos (įskaitant finansavimo išlaidas), susijusios su konkurenciją reguliuojančių įstaigų paskirtomis baudomis, būtų aiškiai išskirtos tam, kad būtų galima sužinoti pelno rezultatus, investicijų grąžą ir pinigų srautus be visų tų ypatingųjų išlaidų.

(b)   Produkcija

| (47) | Bendrijos pramonės produkcija padidėjo 14 % 2000 m., sumažėjo 16 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar 4 procentiniais punktais 2002 m. ir padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. 2000 m. pastebėtą žymų padidėjimą lėmė gera ekonominė aplinka, dėl kurios tais metais padidėjo ir gamybos pajėgumų panaudojimo koeficientas. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(47)

Bendrijos pramonės produkcija padidėjo 14 % 2000 m., sumažėjo 16 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar 4 procentiniais punktais 2002 m. ir padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. 2000 m. pastebėtą žymų padidėjimą lėmė gera ekonominė aplinka, dėl kurios tais metais padidėjo ir gamybos pajėgumų panaudojimo koeficientas.

1999

2000

2001

2002

TL

Produkcija (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

114

98

94

99

(c)   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo koeficientas

| (48) | 2000 m. gamybos pajėgumai sumažėjo maždaug 2 %, o 2001 m. išliko tokio paties lygio. 2002 m. ir per TL gamybos pajėgumai toliau sumažėjo atitinkamai 5 procentiniais punktais ir 2 procentiniais punktais. Per TL gamybos pajėgumai buvo 9 % mažesni negu 1999 m., visų pirma dėl to, kad viena Bendrijos gamintojo gamykla buvo nutraukusi veiklą per visą TL. |
| --- | --- |

(48)

2000 m. gamybos pajėgumai sumažėjo maždaug 2 %, o 2001 m. išliko tokio paties lygio. 2002 m. ir per TL gamybos pajėgumai toliau sumažėjo atitinkamai 5 procentiniais punktais ir 2 procentiniais punktais. Per TL gamybos pajėgumai buvo 9 % mažesni negu 1999 m., visų pirma dėl to, kad viena Bendrijos gamintojo gamykla buvo nutraukusi veiklą per visą TL.

| (49) | Gamybos pajėgumų panaudojimo pradinis lygis buvo 70 % 1999 m., o 2000 m. dėl didelės paklausos, ypač iš elektrotechninio plieno pramonės, padidėjo iki 81 %. 2001 m. ir 2002 m. jis vėl sumažėjo iki 70 %, o per TL padidėjo iki 76 %. |
| --- | --- |

(49)

Gamybos pajėgumų panaudojimo pradinis lygis buvo 70 % 1999 m., o 2000 m. dėl didelės paklausos, ypač iš elektrotechninio plieno pramonės, padidėjo iki 81 %. 2001 m. ir 2002 m. jis vėl sumažėjo iki 70 %, o per TL padidėjo iki 76 %.

| (50) | Ištyrus nustatyta, kad pirmiau minėta gamykla nutraukė veiklą dėl ekonominių sunkumų, kuriuos sukėlė kelios priežastys, ir iš jų labiausiai pastebimos yra šios: (i) didelės gamybos sąnaudos, susijusios su elektros kaina toje konkrečioje šalyje, ir (ii) konkurencija su dempinguotomis importuojamomis prekėmis, kurių kilmės šalis yra Indija. Dėl sunkumų atskirti vieną priežastį nuo kitos Komisija išnagrinėjo, kokios būtų pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencijos 2002 m. ir per TL tuo atveju, jei ta gamykla nebūtų nutraukusi veiklos. Simuliuojant situaciją, gamybos apimtis liko nepasikeitusi, nes kitos šio Bendrijos gamintojo gamyklos padidino gamybos apimtis, kad užpildytų susidariusią tuštumą. Kaip toliau parodyta lentelėje, jei ši gamykla nebūtų nutraukusi veiklos, tai visos Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas per TL būtų pasiekę lygį, kuris labai artimas 1999 m. lygiui. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumas (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Pajėgumo panaudojimas | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(50)

Ištyrus nustatyta, kad pirmiau minėta gamykla nutraukė veiklą dėl ekonominių sunkumų, kuriuos sukėlė kelios priežastys, ir iš jų labiausiai pastebimos yra šios: (i) didelės gamybos sąnaudos, susijusios su elektros kaina toje konkrečioje šalyje, ir (ii) konkurencija su dempinguotomis importuojamomis prekėmis, kurių kilmės šalis yra Indija. Dėl sunkumų atskirti vieną priežastį nuo kitos Komisija išnagrinėjo, kokios būtų pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencijos 2002 m. ir per TL tuo atveju, jei ta gamykla nebūtų nutraukusi veiklos. Simuliuojant situaciją, gamybos apimtis liko nepasikeitusi, nes kitos šio Bendrijos gamintojo gamyklos padidino gamybos apimtis, kad užpildytų susidariusią tuštumą. Kaip toliau parodyta lentelėje, jei ši gamykla nebūtų nutraukusi veiklos, tai visos Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas per TL būtų pasiekę lygį, kuris labai artimas 1999 m. lygiui.

1999

2000

2001

2002

TL

Gamybos pajėgumas (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

98

98

93

91

Pajėgumo panaudojimas

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indeksas (1999 = 100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumas (tonomis) be veiklos nutraukimo | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Pajėgumo panaudojimas be veiklos nutraukimo | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

TL

Gamybos pajėgumas (tonomis) be veiklos nutraukimo

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

98

98

100

101

Pajėgumo panaudojimas be veiklos nutraukimo

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indeksas (1999 = 100)

100

115

99

93

98

(d)   Atsargos

| (51) | Pagamintų prekių atsargos per TL sudarė maždaug 3 % Bendrijos pramonės visos gamybos apimties. Bendrijos pramonės prekių atsargų ataskaitinio laikotarpio pabaigoje lygis padidėjo per nagrinėjamą laikotarpį ir per TL buvo maždaug penkis kartus didesnis negu 1999 m. Tačiau ištyrus nustatyta, kad atsargų kaita nėra laikoma itin svarbiu Bendrijos pramonės ekonominės būklės rodikliu, nes Bendrijos gamintojai paprastai gamina pagal užsakymą, ir todėl atsargos paprastai yra užsakovams dar neišsiųstos prekės. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(51)

Pagamintų prekių atsargos per TL sudarė maždaug 3 % Bendrijos pramonės visos gamybos apimties. Bendrijos pramonės prekių atsargų ataskaitinio laikotarpio pabaigoje lygis padidėjo per nagrinėjamą laikotarpį ir per TL buvo maždaug penkis kartus didesnis negu 1999 m. Tačiau ištyrus nustatyta, kad atsargų kaita nėra laikoma itin svarbiu Bendrijos pramonės ekonominės būklės rodikliu, nes Bendrijos gamintojai paprastai gamina pagal užsakymą, ir todėl atsargos paprastai yra užsakovams dar neišsiųstos prekės.

1999

2000

2001

2002

TL

Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

235

700

663

515

(e)   Pardavimų apimtis

| (52) | Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimas nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje sumažėjo 1 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Nurodant išsamiau, jis staiga padidėjo 16 % 2000 m. 2000 m., sumažėjo 17 procentinių punktų 2001 m., sumažėjo dar 5 procentiniais punktais 2002 m. ir vėl padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. Pardavimų kaita gana tiksliai atspindi ekonomines elektrotechninio plieno pramonės tendencijas, kurios po 2000 m. užfiksuoto pakilimo, 2001 m. ir 2002 m. patyrė nuosmukį. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pradavimų nesusijusiems klientams apimtys (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(52)

Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimas nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje sumažėjo 1 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Nurodant išsamiau, jis staiga padidėjo 16 % 2000 m. 2000 m., sumažėjo 17 procentinių punktų 2001 m., sumažėjo dar 5 procentiniais punktais 2002 m. ir vėl padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. Pardavimų kaita gana tiksliai atspindi ekonomines elektrotechninio plieno pramonės tendencijas, kurios po 2000 m. užfiksuoto pakilimo, 2001 m. ir 2002 m. patyrė nuosmukį.

1999

2000

2001

2002

TL

EB pradavimų nesusijusiems klientams apimtys (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

116

99

94

99

(f)   Rinkos dalis

| (53) | Po pradinio nedidelio padidėjimo vienu procentiniu punktu 2000 m. Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis ženkliai mažėjo iki 2002 m. Bendrijos pramonė neteko 6,5 procentinių punktų rinkos dalies 2001 m. ir dar 2,8 procentinių punktų 2002 m., paskui per TL atgavo 1,9 procentinio punkto. Palyginus su 1999 m., TL metu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis buvo 6,3 procentinio punkto arba, pagal rodiklius, 9 % mažesnė. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės dalis rinkoje | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(53)

Po pradinio nedidelio padidėjimo vienu procentiniu punktu 2000 m. Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis ženkliai mažėjo iki 2002 m. Bendrijos pramonė neteko 6,5 procentinių punktų rinkos dalies 2001 m. ir dar 2,8 procentinių punktų 2002 m., paskui per TL atgavo 1,9 procentinio punkto. Palyginus su 1999 m., TL metu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis buvo 6,3 procentinio punkto arba, pagal rodiklius, 9 % mažesnė.

1999

2000

2001

2002

TL

Bendrijos pramonės dalis rinkoje

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

102

93

89

91

(g)   Augimas

| (54) | Nuo 1999 m. iki TL pabaigos, kai Bendrijos suvartojimas padidėjo 9 %, Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtis sumažėjo 1 %. Bendrijos pramonės neteko 6,3 procentinio punkto rinkos dalies, kaip buvo parodyta anksčiau, o per tą patį laikotarpį dempinguotas importas iškovojo 3,4 procentinius punktus rinkos dalies. |
| --- | --- |

(54)

Nuo 1999 m. iki TL pabaigos, kai Bendrijos suvartojimas padidėjo 9 %, Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtis sumažėjo 1 %. Bendrijos pramonės neteko 6,3 procentinio punkto rinkos dalies, kaip buvo parodyta anksčiau, o per tą patį laikotarpį dempinguotas importas iškovojo 3,4 procentinius punktus rinkos dalies.

(h)   Užimtumas

| (55) | Užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo maždaug 17 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Darbo jėgos sumažėjo 1 procentiniu punktu 2000 m. ir 5 procentiniais punktais 2001 m. 2002 m. ir per TL jos sumažėjo atitinkamai 9 procentiniais punktais ir 3 procentiniais punktais, visų pirma dėl to, kad Bendrijos gamintojo gamykla nutraukė veiklą, ir dalis darbo jėgos buvo perkelta į pelningesnius verslo segmentus. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(55)

Užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo maždaug 17 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Darbo jėgos sumažėjo 1 procentiniu punktu 2000 m. ir 5 procentiniais punktais 2001 m. 2002 m. ir per TL jos sumažėjo atitinkamai 9 procentiniais punktais ir 3 procentiniais punktais, visų pirma dėl to, kad Bendrijos gamintojo gamykla nutraukė veiklą, ir dalis darbo jėgos buvo perkelta į pelningesnius verslo segmentus.

1999

2000

2001

2002

TL

Užimtumas

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

99

95

86

83

(i)   Našumas

| (56) | Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, matuojamas metiniu įdarbinto asmens išdirbiu, pirma smarkiai padidėjo 15 % 1999–2000 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2001 m., vėl pakilo 5 procentiniais punktais 2002 m. ir dar 11 procentiniais punktais per TL. Nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje našumas buvo 19 % didesnis negu tas, kuris nustatytas laikotarpio pradžioje; iš to matyti Bendrijos pramonės pastangos racionalizuoti gamybą siekiant išlikti konkurencingai. Palyginimui pasakytina, kad vidutinis darbo našumo augimas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos ektoriuose) per tą patį laikotarpį buvo tik 1,5 % per metus. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis iš vieno darbuotojo | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(56)

Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, matuojamas metiniu įdarbinto asmens išdirbiu, pirma smarkiai padidėjo 15 % 1999–2000 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2001 m., vėl pakilo 5 procentiniais punktais 2002 m. ir dar 11 procentiniais punktais per TL. Nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje našumas buvo 19 % didesnis negu tas, kuris nustatytas laikotarpio pradžioje; iš to matyti Bendrijos pramonės pastangos racionalizuoti gamybą siekiant išlikti konkurencingai. Palyginimui pasakytina, kad vidutinis darbo našumo augimas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos ektoriuose) per tą patį laikotarpį buvo tik 1,5 % per metus.

1999

2000

2001

2002

TL

Našumas (tonomis iš vieno darbuotojo

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

115

103

108

119

(j)   Atlyginimai

| (57) | Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinis darbuotojo atlyginimas padidėjo 13 %. Šis skaičius šiek tiek mažesnis už vidutinio nominalaus atlyginimo darbuotojui didėjimą (14 %), kuris per tą patį laikotarpį užfiksuotas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos ektoriuose). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (tūkst. EUR) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(57)

Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinis darbuotojo atlyginimas padidėjo 13 %. Šis skaičius šiek tiek mažesnis už vidutinio nominalaus atlyginimo darbuotojui didėjimą (14 %), kuris per tą patį laikotarpį užfiksuotas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos ektoriuose).

1999

2000

2001

2002

TL

Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (tūkst. EUR)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

104

105

111

113

(k)   Pardavimų kainos

| (58) | Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimo nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje vieneto kaina sumažėjo 6 % 1999–2000 m., pakilo 9 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2002 m. ir kilstelėjo 1 procentiniu punktu per TL. Iš viso nuo 1999 m. iki TL pabaigos vienetinės pardavimo kainos nusmuko 8 %. Šis palyginti permaininga kaita paaiškinama taip. |
| --- | --- |

(58)

Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimo nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje vieneto kaina sumažėjo 6 % 1999–2000 m., pakilo 9 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2002 m. ir kilstelėjo 1 procentiniu punktu per TL. Iš viso nuo 1999 m. iki TL pabaigos vienetinės pardavimo kainos nusmuko 8 %. Šis palyginti permaininga kaita paaiškinama taip.

| (59) | Kainas lemia du pagrindiniai veiksniai: gamybos sąnaudos (toliau – GS) ir pasiūlos bei paklausos santykis rinkoje. Kai vieneto pardavimo kainos nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo 8 %, vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 2 %. Tokia palyginti maža sąnaudų kaita neparodo 2001 m. užfiksuoto 10 procentinių punktų šuolio, kurį uždelstai sukėlė 2000 m. žaliavų kainų kilimas. Dvi pagrindinės žaliavos grafito elektrodų sistemoms gaminti – naftos koksas ir pikis – sudaro maždaug 34 % visų gamybos sąnaudų. Energija, kurios kaina taip pat labai susijusi su naftos kainų svyravimu, sudaro dar 13 % visų gamybos sąnaudų. Kartu sudėjus, šios trys pagrindinės sąnaudų dalys, tiesiogiai veikiamos naftos kainų svyravimo, sudaro beveik 50 % visų panašaus produkto gamybos sąnaudų. Kadangi dėl trukdymo kainoms kilti, susijusio su dempinguotų prekių importu, Bendrijos pramonės kainos negalėjo kilti tiek pat, kiek didėjo gamybos sąnaudos, Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Vieneto GS (EUR/tona) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(59)

Kainas lemia du pagrindiniai veiksniai: gamybos sąnaudos (toliau – GS) ir pasiūlos bei paklausos santykis rinkoje. Kai vieneto pardavimo kainos nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo 8 %, vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 2 %. Tokia palyginti maža sąnaudų kaita neparodo 2001 m. užfiksuoto 10 procentinių punktų šuolio, kurį uždelstai sukėlė 2000 m. žaliavų kainų kilimas. Dvi pagrindinės žaliavos grafito elektrodų sistemoms gaminti – naftos koksas ir pikis – sudaro maždaug 34 % visų gamybos sąnaudų. Energija, kurios kaina taip pat labai susijusi su naftos kainų svyravimu, sudaro dar 13 % visų gamybos sąnaudų. Kartu sudėjus, šios trys pagrindinės sąnaudų dalys, tiesiogiai veikiamos naftos kainų svyravimo, sudaro beveik 50 % visų panašaus produkto gamybos sąnaudų. Kadangi dėl trukdymo kainoms kilti, susijusio su dempinguotų prekių importu, Bendrijos pramonės kainos negalėjo kilti tiek pat, kiek didėjo gamybos sąnaudos, Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo.

1999

2000

2001

2002

TL

Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Vieneto GS (EUR/tona)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

101

111

101

102

(l)   Veiksniai, darantys įtaką Bendrijos kainoms

| (60) | Ištyrus nustatyta, kad per TL dempinguotos importuotos prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6–12 % mažesne kaina negu nusmukdyta vidutine Bendrijos pramonės pardavimo kaina (žr. 42 konstatuojamąją dalį anksčiau). Tačiau išnagrinėjus pagal tipus nustatyta, kad kai kuriais atvejais gamintojų eksportuotojų siūlomos kainos buvo dar gerokai mažesnės už pirmiau nurodytas kainas, kurios buvo pateiktos vidutiniškai mažesne negu Bendrijos pramonės kaina. Dėl šio pateikimo mažesne kaina, dažniau nustatyto atskirų prekių tipų lygyje, ir dėl to, kad dempinguotos importuojamos prekių dalis rinkoje nuolat augo, neabejotinai buvo daroma įtaka Bendrijos pramonės vidaus kainoms. |
| --- | --- |

(60)

Ištyrus nustatyta, kad per TL dempinguotos importuotos prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6–12 % mažesne kaina negu nusmukdyta vidutine Bendrijos pramonės pardavimo kaina (žr. 42 konstatuojamąją dalį anksčiau). Tačiau išnagrinėjus pagal tipus nustatyta, kad kai kuriais atvejais gamintojų eksportuotojų siūlomos kainos buvo dar gerokai mažesnės už pirmiau nurodytas kainas, kurios buvo pateiktos vidutiniškai mažesne negu Bendrijos pramonės kaina. Dėl šio pateikimo mažesne kaina, dažniau nustatyto atskirų prekių tipų lygyje, ir dėl to, kad dempinguotos importuojamos prekių dalis rinkoje nuolat augo, neabejotinai buvo daroma įtaka Bendrijos pramonės vidaus kainoms.

(m)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (61) | Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimų nesusijusiems klientams pelningumas, skaičiuojant ikimokestiniu pelnu iš apyvartos, sumažėjo 50 % 2000 m., dar 3 procentiniais punktais 2001 m., dar 18 procentinių punktų 2002 m. ir pagaliau padidėjo 4 procentiniais punktais per TL. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos pelningumas sumažėjo 66 %, t. y., nuo 12 % iki 15 % 1999 m. ir nuo 3 % iki 6 % per TL. |
| --- | --- |

(61)

Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimų nesusijusiems klientams pelningumas, skaičiuojant ikimokestiniu pelnu iš apyvartos, sumažėjo 50 % 2000 m., dar 3 procentiniais punktais 2001 m., dar 18 procentinių punktų 2002 m. ir pagaliau padidėjo 4 procentiniais punktais per TL. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos pelningumas sumažėjo 66 %, t. y., nuo 12 % iki 15 % 1999 m. ir nuo 3 % iki 6 % per TL.

| (62) | Per visą nagrinėjamą laikotarpį investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta kaip investicijų grynąja buhalterine vertės procentinis pelnas, iš esmės atkartojo anksčiau aprašytą pelningumo kaitos tendenciją. Ji sumažėjo 34 % 2000 m., 23 procentiniais punktais – 2001 m., 26 procentiniais punktais – 2002 m., ir dar 8 procentiniais punktais per TL. Palyginus su 1999 m. vyravusia padėtimi, IG sumažėjo maždaug 90 % per TL, t. y., nuo 45 iki 55 % 1999 m. ir nuo 3 iki 10 % per TL. |
| --- | --- |

(62)

Per visą nagrinėjamą laikotarpį investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta kaip investicijų grynąja buhalterine vertės procentinis pelnas, iš esmės atkartojo anksčiau aprašytą pelningumo kaitos tendenciją. Ji sumažėjo 34 % 2000 m., 23 procentiniais punktais – 2001 m., 26 procentiniais punktais – 2002 m., ir dar 8 procentiniais punktais per TL. Palyginus su 1999 m. vyravusia padėtimi, IG sumažėjo maždaug 90 % per TL, t. y., nuo 45 iki 55 % 1999 m. ir nuo 3 iki 10 % per TL.

| (63) | Skaičiuodama Bendrijos pramonės sudėtinį pelningumą per TL, Komisija neatsižvelgė į pirmiau minėto veiklos nutraukimo atvejį (žr. 50 konstatuojamąją dalį anksčiau) . Nustatyta, kad Bendrijos pramonės pelningumas būtų buvęs didesnis 0,8 procentinio punkto 2002 m. ir 0,5 procentinio punkto per TL, ir todėl pelningumo tendencija nuo 1999 m. nebūtų ženkliai keitusis. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimų pelningumas (% apyvartos) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| IG (pelnas investicijų grynąja buhalterine verte %) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Pardavimų nesusijusiems EB klientams pelningumas (% apyvartos), neatsižvelgiant į nutrauktą veiklą | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(63)

Skaičiuodama Bendrijos pramonės sudėtinį pelningumą per TL, Komisija neatsižvelgė į pirmiau minėto veiklos nutraukimo atvejį (žr. 50 konstatuojamąją dalį anksčiau) . Nustatyta, kad Bendrijos pramonės pelningumas būtų buvęs didesnis 0,8 procentinio punkto 2002 m. ir 0,5 procentinio punkto per TL, ir todėl pelningumo tendencija nuo 1999 m. nebūtų ženkliai keitusis.

1999

2000

2001

2002

TL

EB pardavimų pelningumas (% apyvartos)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

51

48

30

34

IG (pelnas investicijų grynąja buhalterine verte %)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Pardavimų nesusijusiems EB klientams pelningumas (% apyvartos), neatsižvelgiant į nutrauktą veiklą

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

51

48

35

39

(n)   Pinigų srautai ir galimybės pritraukti kapitalo

| (64) | Grynieji pinigų srautai iš įmonių veiklos sumažėjo 40 % 2000 m., padidėjo 24 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 12 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 7 procentiniais punktais per TL. Pinigų srautai per TL buvo 35 % mažesni negu nagrinėjamo laikotarpio pradžioje. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pinigų srautai (tūkst. EUR) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(64)

Grynieji pinigų srautai iš įmonių veiklos sumažėjo 40 % 2000 m., padidėjo 24 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 12 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 7 procentiniais punktais per TL. Pinigų srautai per TL buvo 35 % mažesni negu nagrinėjamo laikotarpio pradžioje.

1999

2000

2001

2002

TL

Pinigų srautai (tūkst. EUR)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (65) | Paėjusį dešimtmetį abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams įvairios nacionalinės ir regioninės konkurencijos institucijos pasaulyje buvo skyrusios baudas už susitarimus dėl vienodų kainų ir minimalių kainų nustatymą. Skundus pateikusiems Bendrijos gamintojams teko mokėti ne tik šias baudas, bet ir, pirma, apmokėti taikos sutarčių dėl klientų ir akcininkų JAV ir Kanadoje pateiktų grupinių ieškinių išlaidas ir, antra, finansuoti šias ypatingąsias išlaidas. Todėl smarkiai išaugo abiejų grupių įsiskolinimai, ir smuko tiek jų kredito reitingai, tiek galimybės pritraukti kapitalo. Praktiška tokios padėties pasekmė tokia: dėl galimybės pritraukti kapitalo neįmanomas joks atskiras įvertinimas, kuris būtų taikomas tik panašaus produkto gamybai bei prekybai ir kuris būtų atsietas nuo buvusių antimonopolinių veiksmų. Vis dėlto anksčiau nurodomi duomenys apie pelningumą, IG bei pinigų srautus ir toliau nurodomi duomenys apie investicijas, kurie susiję vien tik su panašiu produktu, ir nuo kurių buvo kruopščiai atsieti bet kokie konkurenciją iškreipiančio elgesio padariniai, gali be jokios abejonės būti laikomi papildoma našta anksčiau apibūdintai jau sunkiai finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(65)

Paėjusį dešimtmetį abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams įvairios nacionalinės ir regioninės konkurencijos institucijos pasaulyje buvo skyrusios baudas už susitarimus dėl vienodų kainų ir minimalių kainų nustatymą. Skundus pateikusiems Bendrijos gamintojams teko mokėti ne tik šias baudas, bet ir, pirma, apmokėti taikos sutarčių dėl klientų ir akcininkų JAV ir Kanadoje pateiktų grupinių ieškinių išlaidas ir, antra, finansuoti šias ypatingąsias išlaidas. Todėl smarkiai išaugo abiejų grupių įsiskolinimai, ir smuko tiek jų kredito reitingai, tiek galimybės pritraukti kapitalo. Praktiška tokios padėties pasekmė tokia: dėl galimybės pritraukti kapitalo neįmanomas joks atskiras įvertinimas, kuris būtų taikomas tik panašaus produkto gamybai bei prekybai ir kuris būtų atsietas nuo buvusių antimonopolinių veiksmų. Vis dėlto anksčiau nurodomi duomenys apie pelningumą, IG bei pinigų srautus ir toliau nurodomi duomenys apie investicijas, kurie susiję vien tik su panašiu produktu, ir nuo kurių buvo kruopščiai atsieti bet kokie konkurenciją iškreipiančio elgesio padariniai, gali be jokios abejonės būti laikomi papildoma našta anksčiau apibūdintai jau sunkiai finansinei padėčiai.

(o)   Investicijos

| (66) | Bendrijos pramonės metinės investicijos į aptariamąjį produktą nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo beveik 50 %. Konkrečiau sakant, jos sumažėjo 27 % 2000 m., padidėjo 4 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 18 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 8 procentiniais punktais per TL. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (tūkst. EUR) | negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(66)

Bendrijos pramonės metinės investicijos į aptariamąjį produktą nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo beveik 50 %. Konkrečiau sakant, jos sumažėjo 27 % 2000 m., padidėjo 4 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 18 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 8 procentiniais punktais per TL.

1999

2000

2001

2002

TL

Grynosios investicijos (tūkst. EUR)

negali būti atskleista (žr. 36 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

73

77

59

51

(p)   Dempinguoto skirtumo dydis

| (67) | Kalbant apie esamo dempinguojamo skirtumo dydį, poveikį Bendrijos pramonei, tas poveikis, žinant importo iš atitinkamos šalies apimtis ir kainas, negali būti laikomas nežymiu. |
| --- | --- |

(67)

Kalbant apie esamo dempinguojamo skirtumo dydį, poveikį Bendrijos pramonei, tas poveikis, žinant importo iš atitinkamos šalies apimtis ir kainas, negali būti laikomas nežymiu.

(q)   Išieškojimas už ankstesnį dempingavimą arba subsidijavimą

| (68) | Kadangi nėra informacijos apie dempingavimą arba subsidijavimą iki susiklostant padėčiai, kuri buvo įvertinta šiuo tyrimu, šio klausimo svarstyti nėra reikalo. |
| --- | --- |

(68)

Kadangi nėra informacijos apie dempingavimą arba subsidijavimą iki susiklostant padėčiai, kuri buvo įvertinta šiuo tyrimu, šio klausimo svarstyti nėra reikalo.

5.   IŠVADOS DĖL ŽALOS

| (69) | Nuo 1999 m. iki TL pabaigos dempinguotas aptariamųjų prekių, kurios kilmės šalis yra Indija, importas išaugo 76 %, ir jų dalis Bendrijos rinkoje padidėjo 3,4 procentiniais punktais. Nagrinėjamu laikotarpiu vidutinės dempinguotų iš Indijos importuojamų prekių kainos buvo gerokai žemesnės negu Bendrijos pramonės. Be to, per TL importo iš atitinkamos šalies kainos buvo pateikiamos mažesnės negu Bendrijos pramonės kainos. Imant svertinį vidurkį, per TL prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6–12 % mažesne kaina, o atskirų prekių tipų atvejais prekės kartais buvo pateikiamos dar gerokai mažesne kaina. |
| --- | --- |

(69)

Nuo 1999 m. iki TL pabaigos dempinguotas aptariamųjų prekių, kurios kilmės šalis yra Indija, importas išaugo 76 %, ir jų dalis Bendrijos rinkoje padidėjo 3,4 procentiniais punktais. Nagrinėjamu laikotarpiu vidutinės dempinguotų iš Indijos importuojamų prekių kainos buvo gerokai žemesnės negu Bendrijos pramonės. Be to, per TL importo iš atitinkamos šalies kainos buvo pateikiamos mažesnės negu Bendrijos pramonės kainos. Imant svertinį vidurkį, per TL prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6–12 % mažesne kaina, o atskirų prekių tipų atvejais prekės kartais buvo pateikiamos dar gerokai mažesne kaina.

| (70) | Nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis nagrinėjamu laikotarpiu blogėjo. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos neigiama linkme keitėsi beveik visi žalos rodikliai: gamybos apimtis sumažėjo 1 %, gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %, pardavimo apimtys Bendrijoje sumažėjo 1 % , ir Bendrijos pramonės neteko 6,3 procentinių punktų rinkos dalies. Vieneto pardavimo kainos sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos išaugo 2 %, pelningumas smuko 66 %, investicijų grąžos ir pinigų srautus iš įmonių veiklos veikė ta pati neigiama tendencija. Užimtumas sumažėjo 17 %, investicijos sumažėjo 50 %. |
| --- | --- |

(70)

Nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis nagrinėjamu laikotarpiu blogėjo. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos neigiama linkme keitėsi beveik visi žalos rodikliai: gamybos apimtis sumažėjo 1 %, gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %, pardavimo apimtys Bendrijoje sumažėjo 1 % , ir Bendrijos pramonės neteko 6,3 procentinių punktų rinkos dalies. Vieneto pardavimo kainos sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos išaugo 2 %, pelningumas smuko 66 %, investicijų grąžos ir pinigų srautus iš įmonių veiklos veikė ta pati neigiama tendencija. Užimtumas sumažėjo 17 %, investicijos sumažėjo 50 %.

| (71) | Kai kurie rodikliai iš pažiūros keitėsi į gerąją pusę: per nagrinėjamą laikotarpį atlyginimai pakilo 13 % (tai galima laikyti normalia kilimo norma), o našumas išaugo 19 %. Anksčiau minėtas užimtumo sumažėjimas taip pat rodo, kad Bendrijos pramonė dėjo pastangas, kad išliktų konkurencinga, nepaisant konkurencijos su dempinguotu importu iš Indijos. |
| --- | --- |

(71)

Kai kurie rodikliai iš pažiūros keitėsi į gerąją pusę: per nagrinėjamą laikotarpį atlyginimai pakilo 13 % (tai galima laikyti normalia kilimo norma), o našumas išaugo 19 %. Anksčiau minėtas užimtumo sumažėjimas taip pat rodo, kad Bendrijos pramonė dėjo pastangas, kad išliktų konkurencinga, nepaisant konkurencijos su dempinguotu importu iš Indijos.

| (72) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta anksčiau, laikinai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė didelę žalą ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(72)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta anksčiau, laikinai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė didelę žalą ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.

F.   PRIEŽASTYS

1.   ĮŽANGA

| (73) | Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar importas dempingo kaina sukėlė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima klasifikuoti kaip didelę. Taip pat buvo ištirti kiti be dempinguoto importo žinomi veiksniai, kurie taip pat gali padaryti žalą Bendrijos pramonei, kad būtų užtikrinta, jog šių veiksnių padaryta žala nepriskiriama importui dempingo kaina. |
| --- | --- |

(73)

Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar importas dempingo kaina sukėlė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima klasifikuoti kaip didelę. Taip pat buvo ištirti kiti be dempinguoto importo žinomi veiksniai, kurie taip pat gali padaryti žalą Bendrijos pramonei, kad būtų užtikrinta, jog šių veiksnių padaryta žala nepriskiriama importui dempingo kaina.

2.   DEMPINGUOTO IMPORTO POVEIKIS

| (74) | Nuo 1999 iki TL pabaigos, kai blogėjo Bendrijos pramonės ekonominė situacija, importo dempingo kaina apimtis padidėjo 76 %, atitinkama jo Bendrijos rinkos dalis išaugo beveik 3,5 procentiniais punktais, o kainos sumažėjo (vidutiniškai beveik 6 %–12 % per TL). Tuo pačiu laikotarpiu Bendrijos pramonėje prekybos apimtys sumažėjo 1 %, užimamos rinkos dalis – 6.3 procentiniais puktais, o pelningumas – 8.7 procentiniais punktais. Šiuos pokyčius reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Bendrijos rinka augo. Be to, dempingo kainos, atitinkamu laikotarpiu mažesnės už Bendrijos pramonės kainas, darė įtaką Bendrijos pramonės kainoms. Dėl to Bendrijos pramonės kainos sumažėjo (8 %), o gamybos sąnaudos padidėjo beveik 2 %, tokiu būdu žymiai sumažindamos pelningumą. Todėl buvo daroma laikina išvada, kad importas dempingo kainomis turi žymų neigiamą poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(74)

Nuo 1999 iki TL pabaigos, kai blogėjo Bendrijos pramonės ekonominė situacija, importo dempingo kaina apimtis padidėjo 76 %, atitinkama jo Bendrijos rinkos dalis išaugo beveik 3,5 procentiniais punktais, o kainos sumažėjo (vidutiniškai beveik 6 %–12 % per TL). Tuo pačiu laikotarpiu Bendrijos pramonėje prekybos apimtys sumažėjo 1 %, užimamos rinkos dalis – 6.3 procentiniais puktais, o pelningumas – 8.7 procentiniais punktais. Šiuos pokyčius reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Bendrijos rinka augo. Be to, dempingo kainos, atitinkamu laikotarpiu mažesnės už Bendrijos pramonės kainas, darė įtaką Bendrijos pramonės kainoms. Dėl to Bendrijos pramonės kainos sumažėjo (8 %), o gamybos sąnaudos padidėjo beveik 2 %, tokiu būdu žymiai sumažindamos pelningumą. Todėl buvo daroma laikina išvada, kad importas dempingo kainomis turi žymų neigiamą poveikį Bendrijos pramonei.

3.   KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS

(a)   Paklausos sumažėjimas dėl plieno rinkos sąstingio

| (75) | Dvi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad visa Bendrijos pramonei padaryta žala atsirado dėl to, kad 2001 ir 2002 m. panašių prekių pirminiai naudotojai ėmė naudoti mažiau, ypač plieno sektoriuje. |
| --- | --- |

(75)

Dvi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad visa Bendrijos pramonei padaryta žala atsirado dėl to, kad 2001 ir 2002 m. panašių prekių pirminiai naudotojai ėmė naudoti mažiau, ypač plieno sektoriuje.

| (76) | Yra pripažįstama, kad 2001-2002 m. plieno sektorius patyrė ekonominį nuosmukį, kurį iš tikrųjų patvirtina aptariamų ir panašių prekių suvartojimo kaita nuo 2000 m. aukščiausio suvartojimo lygio iki nuoseklaus vartojimo mažėjimo 2001 m. ir 2002 m. Iš tikrųjų, pelningumas Bendrijos sektoriuje tolygiai mažėjo nuo 2000 m. iki 2002 m. Tačiau šis argumentas visiškai netinka, nagrinėjant 2000 m., kadangi 2000 m. Bendrijos pramonė negalėjo gauti pelno iš plieno rinkos plėtros, kaip rodo per tuos metus žymiai sumažėjusi pardavimo kaina ir pelningumas. Tačiau tais pačiais metais, smarkiai (45 %) išaugo importo apimtys iš Indijos, ir jų užimamos rinkos dalis padidėjo 1,5 procentiniais punktais. Reikia atkreipti dėmesį, kad nuo 2000 m. iki TL, vartojimo lygis gerokai viršijo 1999 m. vartojimo lygį. Todėl nuosmukis plieno sektoriuje nevirto bendrą aptariamos ir panašios prekių paklausos sumažėjimu, nors kitais metais paklausos lygis nepasiekė 2001 metais buvusio didžiausio paklausos lygio. Todėl, daroma laikina išvada, kad dėl plieno rinkos sulėtėjimo sumažėjusi paklausa nepakankamai paaiškina žalą, kurią patyrė Bendrijos pramonė, ir kad tai žalai šis nuosmukis galėjo turėti labai nedidelį poveikį, o gal ir visai jokio. Dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp dempinguoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(76)

Yra pripažįstama, kad 2001-2002 m. plieno sektorius patyrė ekonominį nuosmukį, kurį iš tikrųjų patvirtina aptariamų ir panašių prekių suvartojimo kaita nuo 2000 m. aukščiausio suvartojimo lygio iki nuoseklaus vartojimo mažėjimo 2001 m. ir 2002 m. Iš tikrųjų, pelningumas Bendrijos sektoriuje tolygiai mažėjo nuo 2000 m. iki 2002 m. Tačiau šis argumentas visiškai netinka, nagrinėjant 2000 m., kadangi 2000 m. Bendrijos pramonė negalėjo gauti pelno iš plieno rinkos plėtros, kaip rodo per tuos metus žymiai sumažėjusi pardavimo kaina ir pelningumas. Tačiau tais pačiais metais, smarkiai (45 %) išaugo importo apimtys iš Indijos, ir jų užimamos rinkos dalis padidėjo 1,5 procentiniais punktais. Reikia atkreipti dėmesį, kad nuo 2000 m. iki TL, vartojimo lygis gerokai viršijo 1999 m. vartojimo lygį. Todėl nuosmukis plieno sektoriuje nevirto bendrą aptariamos ir panašios prekių paklausos sumažėjimu, nors kitais metais paklausos lygis nepasiekė 2001 metais buvusio didžiausio paklausos lygio. Todėl, daroma laikina išvada, kad dėl plieno rinkos sulėtėjimo sumažėjusi paklausa nepakankamai paaiškina žalą, kurią patyrė Bendrijos pramonė, ir kad tai žalai šis nuosmukis galėjo turėti labai nedidelį poveikį, o gal ir visai jokio. Dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp dempinguoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

(b)   Grįžimas prie įprastų konkurencijos sąlygų, išardžius kartelį

| (77) | Keletas suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad bet kokia Bendrijos pramonei padaryta žala paprasčiausiai buvo grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų Bendrijos grafito elektrodų sistemų rinkoje pasekmė. Tiksliau tariant, nuo 1999 m. minėtos šalys mažėjančias kainas ir pelningumą aiškina tuo, kad atskaitos pradžioje jos buvo nepagrįstai didelės dėl kartelinio susitarimo. |
| --- | --- |

(77)

Keletas suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad bet kokia Bendrijos pramonei padaryta žala paprasčiausiai buvo grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų Bendrijos grafito elektrodų sistemų rinkoje pasekmė. Tiksliau tariant, nuo 1999 m. minėtos šalys mažėjančias kainas ir pelningumą aiškina tuo, kad atskaitos pradžioje jos buvo nepagrįstai didelės dėl kartelinio susitarimo.

| (78) | 2001 m. liepos 18 d. Sprendime 2002/271/EB (5) Komisija nustatė, kad du skundą padavusieji Bendrijos gamintojai kartu su kitais gamintojais nuo 1992 m. gegužės iki 1998 kovo mėn. veikė pagal kartelinį susitarimą. Šio antidempingo nagrinėjimo metu nustatytas TL apėmė laikotarpį nuo 2002 balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d., o nagrinėjamas laiktorpis žalos tendencijoms įvertinti prasidėjo nuo 1999 m. sausio 1 d. ir tęsiasi iki TL pabaigos. Todėl tiek TL, tiek nagrinėjamas laikotarpis prasideda daug vėliau už laikotarpį, kai veikė karteliai. Tyrmo metu buvo nustatyta, kad, nors egzistuoja įvairūs susitarimai ir sutartys, daugiausia sandorių yra sudaromi pasirašant metines sutartis, kuriose metams yra užtikrinamas tam tikri produktų tiekimo kiekiai tam tikromis kainomis. Derybos dėl metinių sutarčių paprastai vyksta prieš metus (spalio–lapkričio mėn.) iki sutarties įsigaliojimo. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad 1998–1999 laikotarpiu 40 % sandorių buvo sudaromi pagal metines sutartis, 35 % – pagal šešių mėnesių sutartis, bei 25 % sandorių – pagal trijų mėnesių ar pavienes sutartis. Ilgalaikės sutartys (pavyzdžiui, trejų metų) išpopuliarėjo neseniai, tačiau 1997–1998 metais jų buvo sudaroma mažai arba visiškai nesudaroma. Tokios situacijos pagrįstai buvo galima tikėtis rinkoje, kuriai būdingos aukštos kainos. Todėl buvo nustatyta, kad beveik visi 1999 m. apskaičiuoti ir išmokėti sandoriai ir pirmiau, 58 ir 59 konstatuojamose dalyse, išnagrinėtos susijusios kainos buvo nustatytos pardavėjų ir pirkėjų tarpusavio susitarimuose, sudarytuose po to, kai buvo nustatyti kainos derinimas ir rinkos padalijimas. |
| --- | --- |

(78)

2001 m. liepos 18 d. Sprendime 2002/271/EB (5) Komisija nustatė, kad du skundą padavusieji Bendrijos gamintojai kartu su kitais gamintojais nuo 1992 m. gegužės iki 1998 kovo mėn. veikė pagal kartelinį susitarimą. Šio antidempingo nagrinėjimo metu nustatytas TL apėmė laikotarpį nuo 2002 balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d., o nagrinėjamas laiktorpis žalos tendencijoms įvertinti prasidėjo nuo 1999 m. sausio 1 d. ir tęsiasi iki TL pabaigos. Todėl tiek TL, tiek nagrinėjamas laikotarpis prasideda daug vėliau už laikotarpį, kai veikė karteliai. Tyrmo metu buvo nustatyta, kad, nors egzistuoja įvairūs susitarimai ir sutartys, daugiausia sandorių yra sudaromi pasirašant metines sutartis, kuriose metams yra užtikrinamas tam tikri produktų tiekimo kiekiai tam tikromis kainomis. Derybos dėl metinių sutarčių paprastai vyksta prieš metus (spalio–lapkričio mėn.) iki sutarties įsigaliojimo. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad 1998–1999 laikotarpiu 40 % sandorių buvo sudaromi pagal metines sutartis, 35 % – pagal šešių mėnesių sutartis, bei 25 % sandorių – pagal trijų mėnesių ar pavienes sutartis. Ilgalaikės sutartys (pavyzdžiui, trejų metų) išpopuliarėjo neseniai, tačiau 1997–1998 metais jų buvo sudaroma mažai arba visiškai nesudaroma. Tokios situacijos pagrįstai buvo galima tikėtis rinkoje, kuriai būdingos aukštos kainos. Todėl buvo nustatyta, kad beveik visi 1999 m. apskaičiuoti ir išmokėti sandoriai ir pirmiau, 58 ir 59 konstatuojamose dalyse, išnagrinėtos susijusios kainos buvo nustatytos pardavėjų ir pirkėjų tarpusavio susitarimuose, sudarytuose po to, kai buvo nustatyti kainos derinimas ir rinkos padalijimas.

| (79) | Šiam argumentui patvirtinti tos pačios suinteresuotosios šalys atkreipė Komisijos dėmesį į didelio skersmens elektrodų (t.y. kurių skersmuo yra didesnis nei 700 mm) kainų kaitą, rinkos rodiklį, kuriam, kaip teigiama, Indijos gamintojai eksportuotojai poveikio nedaro. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad nors TL du eksportuojantys Indijos gamintojai neeksportavo šios rūšies prekės į Bendriją, jie sukūrė technines galimybes tokios rūšies prekei pagaminti. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad šios ypatingos rūšies prekės kainos Bendrijos pramonėje 1999 m. ir TP laikotarpiu nukrito santykinai žemiau nei bendras panašių prekių kainų vidurkis Bendrijos pramonėje. Ši prekės rūšis užima nedidelę visų Bendrijos pramonės prekių pardavimų apimties Bendrijos panašių prekių rinkoje dalį (apie 8 %). Šios konkrečios prekės rinkos segmentui yra priskiriamos dvi ypatybės. Pirma, tai yra santykinai neseniai atsiradusi ir auganti rinka, ir tai paaiškina jos augantį konkurencingumą laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL. Antra jos ypatybė ta, kad stambiųjų vartotojų, perkančių mažesnio skersmens elektrodus, yra labai mažai. Todėl pagrįstai galima tikėtis, kad šie stambesni nei vidutiniai vartotojai panaudoja savo perkamosios galios įtaką didesnėms nei įprasto vartotojo gaunamoms nuolaidoms gauti. Todėl šiame rinkos segmente kainų tendencijos yra iškreipiamos, stiprėjant pirmiau minėtų stambių vartotojų įtakai. Pagaliau, nors per TL Indijos gamintojai reguliariai neeksportavo šios prekės rūšies, tyrimo metu buvo nustatyta, kad Indijoje siūlomas šios prekės rūšies kainas Bendrijos vartotojai naudojo kaip papildomą derybinę priemonę Bendrijos pramonėje vykstančių derybų metu. |
| --- | --- |

(79)

Šiam argumentui patvirtinti tos pačios suinteresuotosios šalys atkreipė Komisijos dėmesį į didelio skersmens elektrodų (t.y. kurių skersmuo yra didesnis nei 700 mm) kainų kaitą, rinkos rodiklį, kuriam, kaip teigiama, Indijos gamintojai eksportuotojai poveikio nedaro. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad nors TL du eksportuojantys Indijos gamintojai neeksportavo šios rūšies prekės į Bendriją, jie sukūrė technines galimybes tokios rūšies prekei pagaminti. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad šios ypatingos rūšies prekės kainos Bendrijos pramonėje 1999 m. ir TP laikotarpiu nukrito santykinai žemiau nei bendras panašių prekių kainų vidurkis Bendrijos pramonėje. Ši prekės rūšis užima nedidelę visų Bendrijos pramonės prekių pardavimų apimties Bendrijos panašių prekių rinkoje dalį (apie 8 %). Šios konkrečios prekės rinkos segmentui yra priskiriamos dvi ypatybės. Pirma, tai yra santykinai neseniai atsiradusi ir auganti rinka, ir tai paaiškina jos augantį konkurencingumą laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL. Antra jos ypatybė ta, kad stambiųjų vartotojų, perkančių mažesnio skersmens elektrodus, yra labai mažai. Todėl pagrįstai galima tikėtis, kad šie stambesni nei vidutiniai vartotojai panaudoja savo perkamosios galios įtaką didesnėms nei įprasto vartotojo gaunamoms nuolaidoms gauti. Todėl šiame rinkos segmente kainų tendencijos yra iškreipiamos, stiprėjant pirmiau minėtų stambių vartotojų įtakai. Pagaliau, nors per TL Indijos gamintojai reguliariai neeksportavo šios prekės rūšies, tyrimo metu buvo nustatyta, kad Indijoje siūlomas šios prekės rūšies kainas Bendrijos vartotojai naudojo kaip papildomą derybinę priemonę Bendrijos pramonėje vykstančių derybų metu.

| (80) | Komisija paprašė ir gavo Bendrijos pramonėje taikomus ilgalaikius panašių prekių kainynus (nuo devintojo dešimtmečio vidurio), atspindinčius panašių prekių atitinkamus pardavimus Bendrijos rinkoje. Pagal šiuos kainynus yra nustatyta, kad per visą dešimtąjį dešimtmetį kainos palaipsniui augo ir 1998 m. pasiekė aukščiausią ribą. 1998–1999 metais kainos staiga nukrito 14 %, ir tai aiškiai atspindi kainos derinimo ir rinkos padalijimo pabaigą. |
| --- | --- |

(80)

Komisija paprašė ir gavo Bendrijos pramonėje taikomus ilgalaikius panašių prekių kainynus (nuo devintojo dešimtmečio vidurio), atspindinčius panašių prekių atitinkamus pardavimus Bendrijos rinkoje. Pagal šiuos kainynus yra nustatyta, kad per visą dešimtąjį dešimtmetį kainos palaipsniui augo ir 1998 m. pasiekė aukščiausią ribą. 1998–1999 metais kainos staiga nukrito 14 %, ir tai aiškiai atspindi kainos derinimo ir rinkos padalijimo pabaigą.

| (81) | Be to, argumentu dėl grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelių išardymo, negalima paaiškinti, kodėl nuo 1999 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjimo tiek, kiek padidėjo importas dempingo kaina dalis. Taigi, iš to, kas buvo paminėta pirmiau, galima daryti išvadą, kad grįžimu prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelių išardymo galima paaiškinti tik tam tikrą Bendrijos pramonės patirtos žalingos tendencijos dalį, ir kad dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp dempinguoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(81)

Be to, argumentu dėl grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelių išardymo, negalima paaiškinti, kodėl nuo 1999 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjimo tiek, kiek padidėjo importas dempingo kaina dalis. Taigi, iš to, kas buvo paminėta pirmiau, galima daryti išvadą, kad grįžimu prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelių išardymo galima paaiškinti tik tam tikrą Bendrijos pramonės patirtos žalingos tendencijos dalį, ir kad dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp dempinguoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

(c)   Kitų Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai

| (82) | Kiti Bendrijos gamintojai, nepriklausantys Bendrijos pramonei, tyrime nebendradarbiavo. Tačiau būtina pažymėti, kad vienas iš kitų dviejų kitų žinomų Bendrijos gamintojų tapo nemokūs ir sustabdė gamybą nuo 2002 m. lapkričio mėn. (žr. 33 konstatuojamąją dalį anksčiau). Pagal turimus duomenis kitų dviejų Bendrijos gamintojų pardavimų apimtys nuo 15 000 tonų 1999 m. iki 21 000 tonų 2002 m., o per TL sumažėjo iki 19 000 tonų. Jų rinkos dalis nuo 1999 m. iki 2002 m. padidėjo nuo 12,5 % iki 16,6 % 2002 m., o per TL sumažėjo 14.4 %. Jeigu tyrimo laikotarpis apimtų visus 2003 m. rinkos dalis, tenkanti vieninteliam likusiam gamintojui Bendrijoje sudarytų 9,7 %. Jeigu kitų dviejų Bendrijos gamintojų užimamos rinkos dalis laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL pabaigos padidėjo 1,9 procentiniais punktais, ir jeigu vienas iš jų tapo nemokus, reiškia, kad susiklostė situacija, dėl kurios patiriama žala kaip ir Bendrijos pramonės atveju. Todėl yra daroma laikina išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai savo veikla daro labai nedidelį poveikį, jeigu iš viso jį daro, Bendrijos pramonės patirtai žalai, ir kad dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp dempinguoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(82)

Kiti Bendrijos gamintojai, nepriklausantys Bendrijos pramonei, tyrime nebendradarbiavo. Tačiau būtina pažymėti, kad vienas iš kitų dviejų kitų žinomų Bendrijos gamintojų tapo nemokūs ir sustabdė gamybą nuo 2002 m. lapkričio mėn. (žr. 33 konstatuojamąją dalį anksčiau). Pagal turimus duomenis kitų dviejų Bendrijos gamintojų pardavimų apimtys nuo 15 000 tonų 1999 m. iki 21 000 tonų 2002 m., o per TL sumažėjo iki 19 000 tonų. Jų rinkos dalis nuo 1999 m. iki 2002 m. padidėjo nuo 12,5 % iki 16,6 % 2002 m., o per TL sumažėjo 14.4 %. Jeigu tyrimo laikotarpis apimtų visus 2003 m. rinkos dalis, tenkanti vieninteliam likusiam gamintojui Bendrijoje sudarytų 9,7 %. Jeigu kitų dviejų Bendrijos gamintojų užimamos rinkos dalis laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL pabaigos padidėjo 1,9 procentiniais punktais, ir jeigu vienas iš jų tapo nemokus, reiškia, kad susiklostė situacija, dėl kurios patiriama žala kaip ir Bendrijos pramonės atveju. Todėl yra daroma laikina išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai savo veikla daro labai nedidelį poveikį, jeigu iš viso jį daro, Bendrijos pramonės patirtai žalai, ir kad dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp dempinguoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

(d)   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (83) | Remiantis turima informacija, bendra šių prekių, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kita nei Indija, importo apimtis padidėjo 20 %, t.y. nuo 13 000 tonų 1999 m. iki 15 000 tonų per TL, o jų užimamos rinkos dalis išaugo nuo 10,7 % 1999 m. iki 11,8 % per TL. Šių importuotų prekių CIF kainų aritmetinis svertinis vidurkis tarp 1999 m. ir TL sumažėjo 8 %, t.y., nuo 2 400 eurų už toną 1999 m. iki beveik 2 200 eurų už toną per TL. Reikėtų pasakyti, kad iš kitų nei Indija trečiųjų šalių importo kainos išliko gerokai aukštesnės už importo kainą iš atitinkamos šalies nagrinėjamu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(83)

Remiantis turima informacija, bendra šių prekių, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kita nei Indija, importo apimtis padidėjo 20 %, t.y. nuo 13 000 tonų 1999 m. iki 15 000 tonų per TL, o jų užimamos rinkos dalis išaugo nuo 10,7 % 1999 m. iki 11,8 % per TL. Šių importuotų prekių CIF kainų aritmetinis svertinis vidurkis tarp 1999 m. ir TL sumažėjo 8 %, t.y., nuo 2 400 eurų už toną 1999 m. iki beveik 2 200 eurų už toną per TL. Reikėtų pasakyti, kad iš kitų nei Indija trečiųjų šalių importo kainos išliko gerokai aukštesnės už importo kainą iš atitinkamos šalies nagrinėjamu laikotarpiu.

| (84) | Vėliau buvo nustatyta, kad TL tik trijų, kitų nei Indija šalių, t.y. Japonijos, Lenkijos ir JAV, importas užėmė didesnę nei 1 % Bendrijos rinkos dalį. Nustatyta, kad: i) Japonijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 2,1 % 1999 m. iki 2,6 % per TL, ii) Lenkijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 3,3 % 1999 m. iki 4,4 % per TL, o iii) JAV užimamos rinkos dalis sumažėjo nuo 5,3 % 1999 m. iki 4,7 % per TL. Lyginant šio trejopos kilmės importo CIF kainas, Japonijos ir JAV CIF importo kainos buvo pateiktos mažesnėmis Bendrijos pramonės kainos, o importas, kurio kilmės šalis Lenkija, buvo pateikiamas aukštesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis. Be to, šių trijų šalių CIF importo kainos visada buvo aukštesnės už atitnkamos šalies importo kainas. Taip pat nėra įrodymų, kurie patvirtintų, kad šis importas buvo tiekiamas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(84)

Vėliau buvo nustatyta, kad TL tik trijų, kitų nei Indija šalių, t.y. Japonijos, Lenkijos ir JAV, importas užėmė didesnę nei 1 % Bendrijos rinkos dalį. Nustatyta, kad: i) Japonijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 2,1 % 1999 m. iki 2,6 % per TL, ii) Lenkijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 3,3 % 1999 m. iki 4,4 % per TL, o iii) JAV užimamos rinkos dalis sumažėjo nuo 5,3 % 1999 m. iki 4,7 % per TL. Lyginant šio trejopos kilmės importo CIF kainas, Japonijos ir JAV CIF importo kainos buvo pateiktos mažesnėmis Bendrijos pramonės kainos, o importas, kurio kilmės šalis Lenkija, buvo pateikiamas aukštesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis. Be to, šių trijų šalių CIF importo kainos visada buvo aukštesnės už atitnkamos šalies importo kainas. Taip pat nėra įrodymų, kurie patvirtintų, kad šis importas buvo tiekiamas dempingo kainomis.

| (85) | Tyrimo metu buvo nustatyta, kad dvi gamybos įmonės, kuriose buvo gaminamos panašios prekės Lenkijoje ir eksportuojamos į Bendriją yra vieno iš skundą pateikusio Bendrijos gamintojo dukterinės įmonės. Todėl visas pirmiau minėtas importas iš Lenkijos per TL buvo vykdomas pirmiau minėto Bendrijos gamintojo vardu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad beveik 40 % viso iš JAV importuojamų panašių prekių importo, skirto galutiniam pardavimui Bendrijoje, iš tikro yra importavęs kitas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas. Nebuvo rasta duomenų, kad atitinkamas perpardavimas darė žalą kitiems Bendrijos gamintojams, ar kad šis importas buvo vykdomas Bendrijoje gaminamos produkcijos sąskaita. Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai trečiosiose šalyse turi kitų panašių prekių gamybos įmonių, tačiau tyrimo metu buvo nustatyta, kad šios importo apimtys, imant kartu ir atskirai, yra nežymios, t.y. sudaro mažiau nei 1 % Bendrijos vartojimo. |
| --- | --- |

(85)

Tyrimo metu buvo nustatyta, kad dvi gamybos įmonės, kuriose buvo gaminamos panašios prekės Lenkijoje ir eksportuojamos į Bendriją yra vieno iš skundą pateikusio Bendrijos gamintojo dukterinės įmonės. Todėl visas pirmiau minėtas importas iš Lenkijos per TL buvo vykdomas pirmiau minėto Bendrijos gamintojo vardu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad beveik 40 % viso iš JAV importuojamų panašių prekių importo, skirto galutiniam pardavimui Bendrijoje, iš tikro yra importavęs kitas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas. Nebuvo rasta duomenų, kad atitinkamas perpardavimas darė žalą kitiems Bendrijos gamintojams, ar kad šis importas buvo vykdomas Bendrijoje gaminamos produkcijos sąskaita. Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai trečiosiose šalyse turi kitų panašių prekių gamybos įmonių, tačiau tyrimo metu buvo nustatyta, kad šios importo apimtys, imant kartu ir atskirai, yra nežymios, t.y. sudaro mažiau nei 1 % Bendrijos vartojimo.

| (86) | Du skundą padavę Bendrijos gamintojai yra stambaus kapitalo įmonės, vykdančios savo veiklą pasauliniu lygiu. Jų veiklos sritis nėra apribota tik Bendrijos teritorija. Šios įmonės ne tik importuoja tam tikrą kiekį panašių prekių, skirtų galutiniam pardavimui Bendrijos teritorijoje, bet taip pat ženklų kiekį savo produkcijos, pagamintos Bendrijos teritorijoje, eksportuoja už Bendrijos ribų. Šie gabenimai pasauliniu lygiu yra grindžiami didėjančia tendencija specializuoti įvairias gamybos įmones pagal panašių prekių dydžius ir kategorijas, ir tai tiesiogiai verčia abu skundą padavusius Bendrijos gamintojus kai kurių prekių dydžius ir kategorijas importuoti iš ne EB teritorijoje esančių gamybos įmonių, kad papildytų Bendrijos vartotojui pateikiamų prekių asortimentą. |
| --- | --- |

(86)

Du skundą padavę Bendrijos gamintojai yra stambaus kapitalo įmonės, vykdančios savo veiklą pasauliniu lygiu. Jų veiklos sritis nėra apribota tik Bendrijos teritorija. Šios įmonės ne tik importuoja tam tikrą kiekį panašių prekių, skirtų galutiniam pardavimui Bendrijos teritorijoje, bet taip pat ženklų kiekį savo produkcijos, pagamintos Bendrijos teritorijoje, eksportuoja už Bendrijos ribų. Šie gabenimai pasauliniu lygiu yra grindžiami didėjančia tendencija specializuoti įvairias gamybos įmones pagal panašių prekių dydžius ir kategorijas, ir tai tiesiogiai verčia abu skundą padavusius Bendrijos gamintojus kai kurių prekių dydžius ir kategorijas importuoti iš ne EB teritorijoje esančių gamybos įmonių, kad papildytų Bendrijos vartotojui pateikiamų prekių asortimentą.

| (87) | Atsižvelgiant į vidutines kainas, mažas šio importo apimtis, jų užimamą ribotą rinkos dalį ir pirmiau minėtus argumentus dėl asortimento nėra požymių, kad šių trečiųjų šalių prekių, pagamintų skundą padavusiems Bendrijos gamintojams priklausančiose įmonėse arba kitur, prisidėjo prie to, kad Bendrijos pramonei susidarytų žalinga situacija, ypač rinkos dalies, prekybos apimties, užimtumo, investicijų, pelningumo, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų aspektais. |
| --- | --- |

(87)

Atsižvelgiant į vidutines kainas, mažas šio importo apimtis, jų užimamą ribotą rinkos dalį ir pirmiau minėtus argumentus dėl asortimento nėra požymių, kad šių trečiųjų šalių prekių, pagamintų skundą padavusiems Bendrijos gamintojams priklausančiose įmonėse arba kitur, prisidėjo prie to, kad Bendrijos pramonei susidarytų žalinga situacija, ypač rinkos dalies, prekybos apimties, užimtumo, investicijų, pelningumo, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų aspektais.

| (88) | Taip pat buvo teigiama, kad šis nagrinėjimas yra diskriminacinio pobūdžio, nes jo metu nebuvo atsižvelgta į panašių prekių, kurių kilmės šalis Kinijos Liaudies Respublika (KLR), importą, kurį, kaip teigiama, parodo santykinai dideli iš KLR KN kodu 8545 11 00 klasifikuojamų importuojamų prekių kiekiai. Pirmiausia reikia pasakyti, kad 8545 11 00 KN kodu ženklinamos ne tik aptariamos prekės ir panašios prekės, bet taip pat ir kitos prekės. Todėl negalima daryti išvados remiantis tik KN kodu. Tačiau šiam klausimui buvo skirtas ypatingas dėmesys bendradarbiaujančių naudotojų patalpų patikrinimo metu. Keletas naudotojų, atsakydami į klausimyną, nurodė panašių prekių, importuotų iš KLR kiekius, tačiau patikrinus vietoje buvo įrodyta, kad nė vienas šių kinietiškų elektrodų neatitiko aptariamos prekės parametrų. Be to, viena iš dviejų naudotojų asociacijų raštu patvirtino, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Kinijos Liaudies Respublikoje nebuvo susiklosčiusi palanki situacija gaminti ir eksportuoti panašias prekes į Bendriją. Todėl šis argumentas yra atmetamas. |
| --- | --- |

(88)

Taip pat buvo teigiama, kad šis nagrinėjimas yra diskriminacinio pobūdžio, nes jo metu nebuvo atsižvelgta į panašių prekių, kurių kilmės šalis Kinijos Liaudies Respublika (KLR), importą, kurį, kaip teigiama, parodo santykinai dideli iš KLR KN kodu 8545 11 00 klasifikuojamų importuojamų prekių kiekiai. Pirmiausia reikia pasakyti, kad 8545 11 00 KN kodu ženklinamos ne tik aptariamos prekės ir panašios prekės, bet taip pat ir kitos prekės. Todėl negalima daryti išvados remiantis tik KN kodu. Tačiau šiam klausimui buvo skirtas ypatingas dėmesys bendradarbiaujančių naudotojų patalpų patikrinimo metu. Keletas naudotojų, atsakydami į klausimyną, nurodė panašių prekių, importuotų iš KLR kiekius, tačiau patikrinus vietoje buvo įrodyta, kad nė vienas šių kinietiškų elektrodų neatitiko aptariamos prekės parametrų. Be to, viena iš dviejų naudotojų asociacijų raštu patvirtino, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Kinijos Liaudies Respublikoje nebuvo susiklosčiusi palanki situacija gaminti ir eksportuoti panašias prekes į Bendriją. Todėl šis argumentas yra atmetamas.

(e)   Bendrijos pramonės eksporto rodikliai

| (89) | Nurodžiusi staigų Bendrijos pramonės eksporto kainų kritimą, viena iš suinteresuotųjų šalių pareiškė, kad (i) tai įrodo, jog nėra priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos Bendrijos rinkoje ir, (ii) kad sau žalą galėjo padaryti pati Bendrijos pramonė. |
| --- | --- |

(89)

Nurodžiusi staigų Bendrijos pramonės eksporto kainų kritimą, viena iš suinteresuotųjų šalių pareiškė, kad (i) tai įrodo, jog nėra priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos Bendrijos rinkoje ir, (ii) kad sau žalą galėjo padaryti pati Bendrijos pramonė.

| (90) | Kaip buvo paminėta pirmiau, du skundą padavę Bendrijos gamintojai vykdo savo veiklą pasauliniu lygiu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad Bendrijos pramons eksporto apimtys yra 15 % didesnės už pardavimus Bendrijoje. 1999 m. sudaręs 100 000 tonų, 2000 m. Bendrijos pramonės produkcijos pardavimų eksportas padidėjo 12 %, 2001 m. sumažėjo 20 procentinių punktų, 2002 m. padidėjo 2 procentiniais punktais ir dar papildomais 6 procentiniais punktais per TL. TL metu eksporto pardavimų apimtis buvo beveik tokia pati kaip ir 1999 m., todėl nėra pagrindo teigti, kad dėl eksporto įvyko masto ekonomijos sumažėjimas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad nuo 1999 iki TL eksporto pardavimų kainos sumažėjo 14 %. Šis faktas, neatsižvelgiant į kitus veiksnius, galėjusius daryti įtaką pasaulinei rinkai, yra nesusijęs su šiuo nagrinėjimu, kuriuo tirta Bendrijos, o ne pasaulinė rinka. Taip pat reikėtų pažymėti, kad įvertinant žalą ištirta pelningumo tendencija atspindi vien tik Bendrijos pramonės produkcijos pardavimus Bendrijoje. Nors eksporto pardavimų pelningumas augo truputėlį lėčiau nei Bendrijos pardavimų pelningumas, šis veiksnys taip pat yra laikomas nesusijusiu su šiuo nagrinėjimu. Todėl laikoma, kad eksporto veikla negalėjo turėti jokio poveikio Bendrijos pramonės patirtai žalai | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto pardavimų apimtys (tonomis) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Eksporto pardavimų vieneto kaina (eurai/tona) | negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau) |
| Indeksas (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(90)

Kaip buvo paminėta pirmiau, du skundą padavę Bendrijos gamintojai vykdo savo veiklą pasauliniu lygiu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad Bendrijos pramons eksporto apimtys yra 15 % didesnės už pardavimus Bendrijoje. 1999 m. sudaręs 100 000 tonų, 2000 m. Bendrijos pramonės produkcijos pardavimų eksportas padidėjo 12 %, 2001 m. sumažėjo 20 procentinių punktų, 2002 m. padidėjo 2 procentiniais punktais ir dar papildomais 6 procentiniais punktais per TL. TL metu eksporto pardavimų apimtis buvo beveik tokia pati kaip ir 1999 m., todėl nėra pagrindo teigti, kad dėl eksporto įvyko masto ekonomijos sumažėjimas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad nuo 1999 iki TL eksporto pardavimų kainos sumažėjo 14 %. Šis faktas, neatsižvelgiant į kitus veiksnius, galėjusius daryti įtaką pasaulinei rinkai, yra nesusijęs su šiuo nagrinėjimu, kuriuo tirta Bendrijos, o ne pasaulinė rinka. Taip pat reikėtų pažymėti, kad įvertinant žalą ištirta pelningumo tendencija atspindi vien tik Bendrijos pramonės produkcijos pardavimus Bendrijoje. Nors eksporto pardavimų pelningumas augo truputėlį lėčiau nei Bendrijos pardavimų pelningumas, šis veiksnys taip pat yra laikomas nesusijusiu su šiuo nagrinėjimu. Todėl laikoma, kad eksporto veikla negalėjo turėti jokio poveikio Bendrijos pramonės patirtai žalai

1999

2000

2001

2002

TL

Eksporto pardavimų apimtys (tonomis)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Eksporto pardavimų vieneto kaina (eurai/tona)

negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)

Indeksas (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   IŠVADA DĖL PRIEŽASČIŲ

| (91) | Daroma išvada, kad Bendrijos pramonės patirta didelė žala, kuri daugiausia pasireiškė užimamos rinkos dalies sumažėjimu laikotarpiu nuo1999 m iki TL pabaigos, pardavimo vieneto kainos sumažėjimu (8 %), vieneto gamybos sąnaudų padidėjimu 2 %, su tuo susijusio pelningumo, investicijų grąžos ir pinigų srautų iš vykdomos veiklos, investicijų bei užimtumo sumažėjimu, atsirado dėl aptariamo importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(91)

Daroma išvada, kad Bendrijos pramonės patirta didelė žala, kuri daugiausia pasireiškė užimamos rinkos dalies sumažėjimu laikotarpiu nuo1999 m iki TL pabaigos, pardavimo vieneto kainos sumažėjimu (8 %), vieneto gamybos sąnaudų padidėjimu 2 %, su tuo susijusio pelningumo, investicijų grąžos ir pinigų srautų iš vykdomos veiklos, investicijų bei užimtumo sumažėjimu, atsirado dėl aptariamo importo dempingo kaina.

| (92) | Iš tikrųjų, paklausos sumažėjimas dėl plieno rinkos sulėtėjimo, grįžimas prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo, kiti Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai, importas iš kitų trečiųjų šalių, Bendrijos pramonės eksporto rodikliai galėjo padaryti tik labai nedidelį poveikį, ir negali pakeisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp atitinkamos šalies dempinguoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos. |
| --- | --- |

(92)

Iš tikrųjų, paklausos sumažėjimas dėl plieno rinkos sulėtėjimo, grįžimas prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo, kiti Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai, importas iš kitų trečiųjų šalių, Bendrijos pramonės eksporto rodikliai galėjo padaryti tik labai nedidelį poveikį, ir negali pakeisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp atitinkamos šalies dempinguoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos.

| (93) | Todėl daroma laikina išvada, kad importas dempingo kaina, kurio kilmės šalis yra Indija, daro didelę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(93)

Todėl daroma laikina išvada, kad importas dempingo kaina, kurio kilmės šalis yra Indija, daro didelę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

G.   BENDRIJOS INTERESAI

| (94) | Komisija išnagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir jo priežasčių, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių spręsti, kad dėl Bendrijos interesų nereikia taikyti priemonių šiuo konkrečiu atveju. Šiuo tikslu, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija atsižvelgė į galimą poveikį visoms suinteresuotoms šalims. |
| --- | --- |

(94)

Komisija išnagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir jo priežasčių, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių spręsti, kad dėl Bendrijos interesų nereikia taikyti priemonių šiuo konkrečiu atveju. Šiuo tikslu, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija atsižvelgė į galimą poveikį visoms suinteresuotoms šalims.

1.   BENDRIJOS PRAMONĖS INTERESAI

| (95) | Bendrijos pramonę sudaro dvi bendrovių grupės, turinčios iš viso devynias gamyklas, išsidėsčiusias įvairiose Bendrijos šalyse, ir kuriose 1 800 asmenų dirba panašios prekės gamyboje, prekyboje ir administracijoje. Jeigu bus įvestos priemonės, tikėtina, kad Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir pardavimo kainos pakils. Tačiau Bendrijos pramonės kainos tikriausiai neišaugtų tiek, kokio dydžio būtų įvestas antidempingo muitas, nes vis tiek išliks Bendrijos gamintojų, atitinkamos šalies kilmės importuotų prekių ne dempingo kainomis ir prekių iš trečiųjų šalių konkurencija. Taigi tikėtina, kad, viena vertus, gamybos ir pardavimo apimčių padidėjimas ir, antra vertus, tolesnis prekės vieneto kainos sumažėjimas kartu su nežymiu kainų padidėjimu pagerins Bendrijos pramonės finansinę padėtį. |
| --- | --- |

(95)

Bendrijos pramonę sudaro dvi bendrovių grupės, turinčios iš viso devynias gamyklas, išsidėsčiusias įvairiose Bendrijos šalyse, ir kuriose 1 800 asmenų dirba panašios prekės gamyboje, prekyboje ir administracijoje. Jeigu bus įvestos priemonės, tikėtina, kad Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir pardavimo kainos pakils. Tačiau Bendrijos pramonės kainos tikriausiai neišaugtų tiek, kokio dydžio būtų įvestas antidempingo muitas, nes vis tiek išliks Bendrijos gamintojų, atitinkamos šalies kilmės importuotų prekių ne dempingo kainomis ir prekių iš trečiųjų šalių konkurencija. Taigi tikėtina, kad, viena vertus, gamybos ir pardavimo apimčių padidėjimas ir, antra vertus, tolesnis prekės vieneto kainos sumažėjimas kartu su nežymiu kainų padidėjimu pagerins Bendrijos pramonės finansinę padėtį.

| (96) | Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebus įvestos, tikėtina, kad neigiama tendencija Bendrijos pramonėje didės ir toliau. Tikėtina, kad Bendrijos pramonė ir toliau praras rinkos dalis, ir jos pelningumas mažės. Tikėtina, kad dėl to Bendrijoje sumažės gamybos apimtys ir investicijos, užsidarys kai kurios gamyklos ir jose sumažės darbo vietų skaičius. |
| --- | --- |

(96)

Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebus įvestos, tikėtina, kad neigiama tendencija Bendrijos pramonėje didės ir toliau. Tikėtina, kad Bendrijos pramonė ir toliau praras rinkos dalis, ir jos pelningumas mažės. Tikėtina, kad dėl to Bendrijoje sumažės gamybos apimtys ir investicijos, užsidarys kai kurios gamyklos ir jose sumažės darbo vietų skaičius.

| (97) | Taigi įvedus antidempingo priemones, Bendrijos gamyba atsigautų nuo žalingo dempingo poveikio. |
| --- | --- |

(97)

Taigi įvedus antidempingo priemones, Bendrijos gamyba atsigautų nuo žalingo dempingo poveikio.

2.   NESUSIJUSIŲ IMPORTUOTOJŲ IR (ARBA) PREKIAUTOJŲ INTERESAI BENDRIJOJE

| (98) | Per TL abu bendradarbiaujantys importuotojai įvežė apie 20 % visos aptariamos prekės, kurios kilmės šalis yra taitinkama valstybė, EB importo apimties. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos importuotojų ir (arba) prekiautojų (t.y., viena, abiejų aukščiau minėtų bendradarbiaujančių importuotojų ir, antra, nebendradarbiaujančių importuotojų ir (arba) prekiautojų iš kitos pusės) importas sudaro maždaug 40 % visos aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, EB importo apimties. |
| --- | --- |

(98)

Per TL abu bendradarbiaujantys importuotojai įvežė apie 20 % visos aptariamos prekės, kurios kilmės šalis yra taitinkama valstybė, EB importo apimties. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos importuotojų ir (arba) prekiautojų (t.y., viena, abiejų aukščiau minėtų bendradarbiaujančių importuotojų ir, antra, nebendradarbiaujančių importuotojų ir (arba) prekiautojų iš kitos pusės) importas sudaro maždaug 40 % visos aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, EB importo apimties.

| (99) | Jeigu bus įvestos antidempingo priemonės, tikėtina, kad importas iš atitinkamos kilmės šalies gali sumažėti. Be to, nereikėtų atmesti to fakto, kad įvedus antidempingo priemones, Bendrijoje šiek tiek gali padidėti aptariamos prekės kainos, ir tai paveiks importuotojų ir (arba) prekiautojų ekonominę padėtį. Abiejų bendradarbiaujančių importuotojų prekybinė veikla, susijusi su aptariama Indijos kilmės preke, sudaro maždaug 40 % visos jų apyvartos. Iš kiekvienų jų samdomų 10 darbuotojų 4 darbuotojai tiesiogiai dirba aptariamos Indijos kilmės prekės prekyboje. Aptariamos prekės padidėjusių importo kainų poveikis importuotojams taip pat priklausys nuo to, kaip jie tai perteiks savo klientams. Aptariamoji prekė visuose naudotojo sąnaudose sudaro labai menką dalį (žr. 103 konstatuojamąją dalį), ir tas faktas taip pat gali padėti importuotojams perkelti kainos padidėjimą naudotojams. |
| --- | --- |

(99)

Jeigu bus įvestos antidempingo priemonės, tikėtina, kad importas iš atitinkamos kilmės šalies gali sumažėti. Be to, nereikėtų atmesti to fakto, kad įvedus antidempingo priemones, Bendrijoje šiek tiek gali padidėti aptariamos prekės kainos, ir tai paveiks importuotojų ir (arba) prekiautojų ekonominę padėtį. Abiejų bendradarbiaujančių importuotojų prekybinė veikla, susijusi su aptariama Indijos kilmės preke, sudaro maždaug 40 % visos jų apyvartos. Iš kiekvienų jų samdomų 10 darbuotojų 4 darbuotojai tiesiogiai dirba aptariamos Indijos kilmės prekės prekyboje. Aptariamos prekės padidėjusių importo kainų poveikis importuotojams taip pat priklausys nuo to, kaip jie tai perteiks savo klientams. Aptariamoji prekė visuose naudotojo sąnaudose sudaro labai menką dalį (žr. 103 konstatuojamąją dalį), ir tas faktas taip pat gali padėti importuotojams perkelti kainos padidėjimą naudotojams.

| (100) | Remiantis šiais faktais daroma laikina išvada, kad apsaugos nuo dempingo priemonių įvedimas neturėtų stipriai paveikti Bendrijos importuotojų padėties. |
| --- | --- |

(100)

Remiantis šiais faktais daroma laikina išvada, kad apsaugos nuo dempingo priemonių įvedimas neturėtų stipriai paveikti Bendrijos importuotojų padėties.

3.   BENDRIJOS PRAMONĖS INTERESAI

| (101) | Pagrindinis pramonės naudotojas, sunaudojantis maždaug 80 % visos aptariamos prekės ir panašių prekių EB, yra elektroplieno pramonė. Per TL aštuoni bendradarbiaujantys galutiniai naudotojai sunaudojo apie 27 % visos atitinkamos šalies kilmės importuotos aptariamosios prekės į EB, kurią įveža arba tiesiogiai abu Indijos eksportuojantys gamintojai, arba importuotojai ir (arba) prekiautojai. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių gamintojų eksportuotojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos galutinių naudotojų (t.y., viena vertu, aštuonių aukščiau minėtų bendradarbiaujančių naudotojų ir, kita vertus, nebendradarbiaujančių naudotojų) importas sudaro maždaug 56 % visos aptariamos Indijos kilmės prekės EB importo apimties. Likusią 4 % dalį importavo Bendrijos pramonė. |
| --- | --- |

(101)

Pagrindinis pramonės naudotojas, sunaudojantis maždaug 80 % visos aptariamos prekės ir panašių prekių EB, yra elektroplieno pramonė. Per TL aštuoni bendradarbiaujantys galutiniai naudotojai sunaudojo apie 27 % visos atitinkamos šalies kilmės importuotos aptariamosios prekės į EB, kurią įveža arba tiesiogiai abu Indijos eksportuojantys gamintojai, arba importuotojai ir (arba) prekiautojai. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių gamintojų eksportuotojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos galutinių naudotojų (t.y., viena vertu, aštuonių aukščiau minėtų bendradarbiaujančių naudotojų ir, kita vertus, nebendradarbiaujančių naudotojų) importas sudaro maždaug 56 % visos aptariamos Indijos kilmės prekės EB importo apimties. Likusią 4 % dalį importavo Bendrijos pramonė.

| (102) | Bendradarbiaujantys naudotojai tvirtina, kad antidempingo priemonių įvedimas jų finansinę padėtį tiesiogiai paveiks neigiamai dėl žaliavų iš Indijos pabrangimo ir netiesiogiai dėl galimo iš Bendrijos gamintojų perkamų prekių pabrangimo. |
| --- | --- |

(102)

Bendradarbiaujantys naudotojai tvirtina, kad antidempingo priemonių įvedimas jų finansinę padėtį tiesiogiai paveiks neigiamai dėl žaliavų iš Indijos pabrangimo ir netiesiogiai dėl galimo iš Bendrijos gamintojų perkamų prekių pabrangimo.

| (103) | Tyrimai parodė, kad aptariamosios prekės ir panašių prekių suvartojimas sudaro vidutiniškai 1 % visų bendradarbiaujančių naudotojų prekių kaštų. Galimas kainos poveikis naudotojams išdėstomas toliau. Jeigu bus taikomos antidempingo priemonės, naudotojų gamybos sąnaudos išaugs nuo 0,15 % (blogiausias scenarijus, kai ir aptariamosios prekės kainos, ir panašių prekių kainos pakils muito dydžiu, nepriklausomai nuo tų prekių kilmės) iki 0,03% (kai pakils tik Indijos kilmės prekių kainos). Kita vertus, darytina prielaida, kad tikrasis rezultatas bus šių abiejų scenarijų vidurkis dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendrijos pramonė gali pakelti kainas iki tam tikro lygio, bet tikėtina, kad ji sieks pasinaudoti sumažėjusiu kainų spaudimu ir atgauti prarastas rinkos dalis, nustatydama konkurencingas kainas Indijos kainų atžvilgiu. Egzistuoja nepanaudoti pajėgumai, ir grįžus prie geresnių ir pelningesnių rinkos sąlygų tikrai padidės pasiūla iš įvairių kilmės šalių, ir rasis paskatos naujoms investicijoms. Be to, apie 15 % EB suvartojamų prekių gaunamos iš kitų tiekėjų (t.y., kitų Bendrijos gamintojų ir importuojant iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją). Taigi, mažai tikėtina, kad išaugs bendras kainų lygis. Pagaliau, be šio labai nedidelio tikėtino poveikio naudotojo gamybos sąnaudoms, gal būt bus įmanoma bent iš dalies jį perkelti klientams, ir tokiu būdu galutinis poveikis naudotojų pelnui bus dar mažesnis. |
| --- | --- |

(103)

Tyrimai parodė, kad aptariamosios prekės ir panašių prekių suvartojimas sudaro vidutiniškai 1 % visų bendradarbiaujančių naudotojų prekių kaštų. Galimas kainos poveikis naudotojams išdėstomas toliau. Jeigu bus taikomos antidempingo priemonės, naudotojų gamybos sąnaudos išaugs nuo 0,15 % (blogiausias scenarijus, kai ir aptariamosios prekės kainos, ir panašių prekių kainos pakils muito dydžiu, nepriklausomai nuo tų prekių kilmės) iki 0,03% (kai pakils tik Indijos kilmės prekių kainos). Kita vertus, darytina prielaida, kad tikrasis rezultatas bus šių abiejų scenarijų vidurkis dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendrijos pramonė gali pakelti kainas iki tam tikro lygio, bet tikėtina, kad ji sieks pasinaudoti sumažėjusiu kainų spaudimu ir atgauti prarastas rinkos dalis, nustatydama konkurencingas kainas Indijos kainų atžvilgiu. Egzistuoja nepanaudoti pajėgumai, ir grįžus prie geresnių ir pelningesnių rinkos sąlygų tikrai padidės pasiūla iš įvairių kilmės šalių, ir rasis paskatos naujoms investicijoms. Be to, apie 15 % EB suvartojamų prekių gaunamos iš kitų tiekėjų (t.y., kitų Bendrijos gamintojų ir importuojant iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją). Taigi, mažai tikėtina, kad išaugs bendras kainų lygis. Pagaliau, be šio labai nedidelio tikėtino poveikio naudotojo gamybos sąnaudoms, gal būt bus įmanoma bent iš dalies jį perkelti klientams, ir tokiu būdu galutinis poveikis naudotojų pelnui bus dar mažesnis.

| (104) | Bendradarbiaujantys naudotojai taip pat prieštarauja antidempingo priemonių įvedimui, kuris, jų nuomone, sudarytų kliūčių konkurencinei rinkai ir sugrąžintų de facto kartelinį susitarimą, kurį Komisija atskleidė 2001 m. |
| --- | --- |

(104)

Bendradarbiaujantys naudotojai taip pat prieštarauja antidempingo priemonių įvedimui, kuris, jų nuomone, sudarytų kliūčių konkurencinei rinkai ir sugrąžintų de facto kartelinį susitarimą, kurį Komisija atskleidė 2001 m.

| (105) | Komisija skyrė baudas abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, kurie veikė pagal kartelinį susitarimą nuo 1992 m. gegužės mėn. iki 1998 m. kovo mėn. Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad abu gamintojai, sudarantys Bendrijos pramonę, baigė anksčiau taikytą kainos derinimo ir rinkos padalijimo praktiką, ir nei viena šalis dėl to nesiginčijo. Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad abu gamintojai, sudarantys Bendrijos pramonę, baigė anksčiau taikytą kainos derinimo ir rinkos padalijimo praktiką, ir nei viena šalis dėl to nesiginčijo. Antidempingo priemonėmis siekiama ne užkirsti kelią importui į Bendriją iš atitinkamos šalies, bet pašalinti iškreiptų rinkos sąlygų, susidarančių dėl dempinguojamo importo, pasekmes. Atstatytos teisingos rinkos sąlygos bus naudingos ne tik Bendrijos gamintojams, bet taip pat ir kitiems tiekėjams, pvz., importui ne dempingo kaina. Tai, kad Bendrijos pramonė 1992-1998 m. veikė pagal kartelinį susitarimą, neturėtų iš jos atimti teisės į kompensaciją dėl nesąžiningos prekybos, vadovaujantis pagrindiniu reglamentu. |
| --- | --- |

(105)

Komisija skyrė baudas abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, kurie veikė pagal kartelinį susitarimą nuo 1992 m. gegužės mėn. iki 1998 m. kovo mėn. Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad abu gamintojai, sudarantys Bendrijos pramonę, baigė anksčiau taikytą kainos derinimo ir rinkos padalijimo praktiką, ir nei viena šalis dėl to nesiginčijo. Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad abu gamintojai, sudarantys Bendrijos pramonę, baigė anksčiau taikytą kainos derinimo ir rinkos padalijimo praktiką, ir nei viena šalis dėl to nesiginčijo. Antidempingo priemonėmis siekiama ne užkirsti kelią importui į Bendriją iš atitinkamos šalies, bet pašalinti iškreiptų rinkos sąlygų, susidarančių dėl dempinguojamo importo, pasekmes. Atstatytos teisingos rinkos sąlygos bus naudingos ne tik Bendrijos gamintojams, bet taip pat ir kitiems tiekėjams, pvz., importui ne dempingo kaina. Tai, kad Bendrijos pramonė 1992-1998 m. veikė pagal kartelinį susitarimą, neturėtų iš jos atimti teisės į kompensaciją dėl nesąžiningos prekybos, vadovaujantis pagrindiniu reglamentu.

| (106) | Atsižvelgiant į šias išvadas, galima daryti laikinąją išvadą, kad antidempingo priemonių įvedimas (i) neturėtų rimtai paveikti finansinės naudotojų padėties ir (ii) neturėtų neigiamai paveikti visos konkurencijos situacijos Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(106)

Atsižvelgiant į šias išvadas, galima daryti laikinąją išvadą, kad antidempingo priemonių įvedimas (i) neturėtų rimtai paveikti finansinės naudotojų padėties ir (ii) neturėtų neigiamai paveikti visos konkurencijos situacijos Bendrijos rinkoje.

4.   IŠVADA DĖL BENDRIJOS INTERESŲ

| (107) | Priemonių įvedimas turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę vėl atgauti prarastus pardavimus bei rinkų dalis ir padidinti pelningumą. Iš kitos pusės, atsižvelgiant į blogėjančią šios pramonės padėtį, išlieka pavojus, kad, neįvedus šių priemonių, kai kurie Bendrijos gamintojai gali būti priversti uždaryti gamyklas ir atleisti dalį savo darbuotojų. Nors dėl kai kurių neigiamų padarinių galėtų sumažėti importo kiekiai, ir nežymiai pakilti kainos importuotojams ir (arba) prekiautojams bei naudotojams, tačiau šie pokyčiai galėtų būti kompensuojami atitinkamai padidinant kainas klientams. Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytus faktus, daroma laikina išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių neįvesti priemonių, ir kad įvedus priemones nebus pakenkta Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(107)

Priemonių įvedimas turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę vėl atgauti prarastus pardavimus bei rinkų dalis ir padidinti pelningumą. Iš kitos pusės, atsižvelgiant į blogėjančią šios pramonės padėtį, išlieka pavojus, kad, neįvedus šių priemonių, kai kurie Bendrijos gamintojai gali būti priversti uždaryti gamyklas ir atleisti dalį savo darbuotojų. Nors dėl kai kurių neigiamų padarinių galėtų sumažėti importo kiekiai, ir nežymiai pakilti kainos importuotojams ir (arba) prekiautojams bei naudotojams, tačiau šie pokyčiai galėtų būti kompensuojami atitinkamai padidinant kainas klientams. Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytus faktus, daroma laikina išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių neįvesti priemonių, ir kad įvedus priemones nebus pakenkta Bendrijos interesams.

H.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ

| (108) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos ir jo priežasčių ir Bendrijos interesų, reikėtų priimti laikinąsias priemones tam, kad būtų užkirstas kelias būsimai žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(108)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos ir jo priežasčių ir Bendrijos interesų, reikėtų priimti laikinąsias priemones tam, kad būtų užkirstas kelias būsimai žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina.

1.   ŽALAI ATLYGINTI REIKALINGŲ PRIEMONIŲ DYDIS

| (109) | Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pašalintų žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau neviršijant nustatytų dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti žalingam dempingo poveikiui, dydį, atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti ikimokestinį pelną normaliomis konkurencijos sąlygomis, t.y., jeigu nebūtų importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(109)

Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pašalintų žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau neviršijant nustatytų dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti žalingam dempingo poveikiui, dydį, atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti ikimokestinį pelną normaliomis konkurencijos sąlygomis, t.y., jeigu nebūtų importo dempingo kaina.

| (110) | Remiantis turima informacija preliminariai buvo nustatyta, kad 9,4 % apyvartos pelno dydis turėtų būti laikoma tinkamu tokiu pelno dydžiu, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų žalingo dempingo. Skundą pateikę Bendrijos gamintojai pažymėjo, kad jie galėtų pagrįstai tikėtis nuo 10 % iki 15 % pelno, jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Tyrimas parodė, kad 1999 m. Bendrijos pramonė gavo nuo 12 iki 15 % pelno nuo apyvartos (žr. 61 konstatuojamąją dalį), kai importas dempingo kaina užėmė mažiausią rinkos dalį. Komisija tyrė, ar 1999 m. rinkos sąlygas galima būtų laikyti kaip atitinkančias normalias aptariamosios prekės rinkos sąlygas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad grįžimas prie normalių konkurencijos sąlygų po rinkų dalijimo ir kainų derinimo laikotarpio paveikė kainas, ir kad pagrindinių žaliavų kainos iš esmės išaugo nuo 1999 m. iki TL pabaigos. Atsižvelgiant į šias aplinkybes mažai tikėtina, kad Bendrijos pramonė galėtų gauti nuo 12 % iki 15 % pelną per TL. Galiausiai Komisija peržvelgė įmonių balansų statistikas pagal sektorius, kurias surinko Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir JAV centriniai bankai. Komisija saugo duomenų bazę su šiais duomenimis. Peržiūrėjus tuos duomenis paaiškėjo, kad įmonės, priklausančios artimiausiam sektoriui aukščiau minėtose labiausiai išsivysčiusiose šalyse, 2002 m. vidutiniškai gavo 9,4 % pelną iki ypatingųjų išlaidų. Atsižvelgdama į visas aplinkybes ir faktus, Komisija mano, kad 9,4 % pelnas yra toks, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(110)

Remiantis turima informacija preliminariai buvo nustatyta, kad 9,4 % apyvartos pelno dydis turėtų būti laikoma tinkamu tokiu pelno dydžiu, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų žalingo dempingo. Skundą pateikę Bendrijos gamintojai pažymėjo, kad jie galėtų pagrįstai tikėtis nuo 10 % iki 15 % pelno, jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Tyrimas parodė, kad 1999 m. Bendrijos pramonė gavo nuo 12 iki 15 % pelno nuo apyvartos (žr. 61 konstatuojamąją dalį), kai importas dempingo kaina užėmė mažiausią rinkos dalį. Komisija tyrė, ar 1999 m. rinkos sąlygas galima būtų laikyti kaip atitinkančias normalias aptariamosios prekės rinkos sąlygas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad grįžimas prie normalių konkurencijos sąlygų po rinkų dalijimo ir kainų derinimo laikotarpio paveikė kainas, ir kad pagrindinių žaliavų kainos iš esmės išaugo nuo 1999 m. iki TL pabaigos. Atsižvelgiant į šias aplinkybes mažai tikėtina, kad Bendrijos pramonė galėtų gauti nuo 12 % iki 15 % pelną per TL. Galiausiai Komisija peržvelgė įmonių balansų statistikas pagal sektorius, kurias surinko Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir JAV centriniai bankai. Komisija saugo duomenų bazę su šiais duomenimis. Peržiūrėjus tuos duomenis paaiškėjo, kad įmonės, priklausančios artimiausiam sektoriui aukščiau minėtose labiausiai išsivysčiusiose šalyse, 2002 m. vidutiniškai gavo 9,4 % pelną iki ypatingųjų išlaidų. Atsižvelgdama į visas aplinkybes ir faktus, Komisija mano, kad 9,4 % pelnas yra toks, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų importo dempingo kaina.

| (111) | Kainų pakėlimas buvo nustatytas lyginant sandorių importo kainos svertinį vidurkį, naudojamą nustatant pateikimą mažesne kaina, ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų panašių prekių nežalingą kainą. Nežalinga kaina buvo gauta nustatant tokią Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji atspindėtų aukščiau minėtą procentinį pelną. Visi skirtumai, gauti iš šio palyginimo, vėliau buvo išreikšti visa importo CIF verte. |
| --- | --- |

(111)

Kainų pakėlimas buvo nustatytas lyginant sandorių importo kainos svertinį vidurkį, naudojamą nustatant pateikimą mažesne kaina, ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų panašių prekių nežalingą kainą. Nežalinga kaina buvo gauta nustatant tokią Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji atspindėtų aukščiau minėtą procentinį pelną. Visi skirtumai, gauti iš šio palyginimo, vėliau buvo išreikšti visa importo CIF verte.

| (112) | Anksčiau minėtas kainų palyginimas atskleidė tokius žalos dydžius:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite Limited (HEG) | 12,8 % |

(112)

Anksčiau minėtas kainų palyginimas atskleidė tokius žalos dydžius:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite Limited (HEG)

12,8 %

2.   LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

| (113) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta aukščiau, daroma prielaida, kad įvedamas laikinas antidempingo muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui, bet negali viršyti anksčiau nurodyto apskaičiuoto žalos dydžio, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi. |
| --- | --- |

(113)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta aukščiau, daroma prielaida, kad įvedamas laikinas antidempingo muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui, bet negali viršyti anksčiau nurodyto apskaičiuoto žalos dydžio, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi.

| (114) | Apsaugos nuo subsidijavimo nagrinėjimo procedūros metu buvo įvestas kompensuojamasis muitas grafito elektrodams, kurių kilmės šalis yra Indija, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 (6) (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) 12 straipsnio 1 dalį. Kadangi pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį nei vienam produktui neturėtų būti taikomi ir antidempingo muitas, ir kompensuojamasis muitas, ir siekiant rasti išeitį situacijoje, susidarančioje dėl dempingo ir subsidijuojamo eksporto, reikėtų apibrėžti, ar ir kokio dydžio yra subsidijų sumos ir dempingo skirtumai toje pačioje situacijoje. |
| --- | --- |

(114)

Apsaugos nuo subsidijavimo nagrinėjimo procedūros metu buvo įvestas kompensuojamasis muitas grafito elektrodams, kurių kilmės šalis yra Indija, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 (6) (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) 12 straipsnio 1 dalį. Kadangi pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį nei vienam produktui neturėtų būti taikomi ir antidempingo muitas, ir kompensuojamasis muitas, ir siekiant rasti išeitį situacijoje, susidarančioje dėl dempingo ir subsidijuojamo eksporto, reikėtų apibrėžti, ar ir kokio dydžio yra subsidijų sumos ir dempingo skirtumai toje pačioje situacijoje.

| (115) | Apsaugos nuo subsidijavimo nagrinėjimo metu ištirtos ir pripažintos kompensuojamomis subsidijų schemos buvo eksporto subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. Taigi laikinieji dempingo skirtumai, nustatyti Indijos gamintojų eksportuotojų atveju, atsirado iš dalies dėl to, kad buvo kompensuojamos eksporto subsidijos, ir todėl antidempingo muitas turėtų būti nustatomas pagal tyrime nustatytą dempingo skirtumą arba žalai atlyginti reikalingų priemonių dydį (tą, kuris yra mažesnis), atėmus laikinąjį kompensuojamąjį muitą, skirtą išlyginti eksporto subsidijų poveikį. |
| --- | --- |

(115)

Apsaugos nuo subsidijavimo nagrinėjimo metu ištirtos ir pripažintos kompensuojamomis subsidijų schemos buvo eksporto subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. Taigi laikinieji dempingo skirtumai, nustatyti Indijos gamintojų eksportuotojų atveju, atsirado iš dalies dėl to, kad buvo kompensuojamos eksporto subsidijos, ir todėl antidempingo muitas turėtų būti nustatomas pagal tyrime nustatytą dempingo skirtumą arba žalai atlyginti reikalingų priemonių dydį (tą, kuris yra mažesnis), atėmus laikinąjį kompensuojamąjį muitą, skirtą išlyginti eksporto subsidijų poveikį.

| (116) | Atitinkamai laikinas antidempingo muitas turėtų toks:









  Bendrovė | Žalai atlyginti reikalingų priemonių dydis | Dempingo skirtumas | Laikinas kompensuojamasis muitas | Siūlomas antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |
| Hindustan Electro Graphite Limited (HEG) | 12,8 % | 24,0 % | 12,8 % | 0 % |
| Visos kitos bendrovės | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |

(116)

Atitinkamai laikinas antidempingo muitas turėtų toks:

Bendrovė

Žalai atlyginti reikalingų priemonių dydis

Dempingo skirtumas

Laikinas kompensuojamasis muitas

Siūlomas antidempingo muitas

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

Hindustan Electro Graphite Limited (HEG)

12,8 %

24,0 %

12,8 %

0 %

Visos kitos bendrovės

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

3.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (117) | Tam, kad būtų užtikrintas geras administravimas, turėtų būti nustatomas laikotarpis, kai suinteresuotos šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laiką, gali pateikti savo požiūrį raštu ir paprašyti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti pakeistos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą, |
| --- | --- |

(117)

Tam, kad būtų užtikrintas geras administravimas, turėtų būti nustatomas laikotarpis, kai suinteresuotos šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laiką, gali pateikti savo požiūrį raštu ir paprašyti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti pakeistos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nustatomas laikinas antidempingo muitas importuojamiems tokios rūšies grafito elektrodams, kokie naudojami valcavimo krosnyse ir kurių vidutinis tankis yra 1,65 g/cm3arba didesnis, o elektros varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurie klasifikuojami KN kodu ex 8545 11 00 (TARIC kodu 8545110010ir KN kodu ex 8545 90 90 klasifikuojamoms jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, ir kurių kilmės šalis yra Indija.

2.   Prekių, kuriuos Indijoje pagamino toliau vardijamos įmonės, laikino antidempingo muito, taikomo grynajai franko Bendrijos siena kainai iki muito, tarifas yra toks:

| Įmonė | Laikinas muitas | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 5,7 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |
| Visi kiti | 5,7 % | A999 |

Įmonė

Laikinas muitas

TARIC papildomas kodas

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

5,7 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0 %

A531

Visi kiti

5,7 %

A999

3.   Jei kitaip nenurodyta, taikomos muitų mokesčiams galiojančios nuostatos.

4.   Pirmiau nurodyta prekė yra išleidžiama laisvai cirkuliuoti Bendrijoje tuo atveju, kai sumokama laikinojo muito sumos dydžio garantija.

2 straipsnis

Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, per 15 dienų nuo šio Reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali paprašyti atskleisti esminius faktus ir svarstymus, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas; jos gali pateikti savo požiūrį raštu ir paprašyti, kad jas Komisija išklausytų.

Laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalies nuostatų, atitinkamos šalys gali pareikšti pastabas dėl šio reglamento taikymo per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Pascal LAMY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 77, 2004 3 13, p. 12.

2

(3)  OL C 197, 2003 8 21, p. 2.

3

(4)  OL C 197, 2003 8 21, p. 5.

4

(5)  OL L 100, 2002 4 16, p. 1.

5

(6)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1.

6

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/83

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2004 m. gegužės 17 d.

dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui sudarymo

(2004/496/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2004 vasario 23 d. Taryba suteikė įgaliojimus Komisijai Bendrijos vardu derėtis dėl Susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui. |
| --- | --- |

(1)

2004 vasario 23 d. Taryba suteikė įgaliojimus Komisijai Bendrijos vardu derėtis dėl Susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui.

| (2) | Europos Parlamentas nepateikė nuomonės per laikotarpį, kurį, vadovaudamasi Sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, nustatė Taryba, atsižvelgdama į skubų poreikį ištaisyti neapibrėžtumą, į kurį pateko oro transporto įmonės ir keleiviai, taip pat apsaugoti su tuo susijusiųjų finansinius interesus. |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamentas nepateikė nuomonės per laikotarpį, kurį, vadovaudamasi Sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, nustatė Taryba, atsižvelgdama į skubų poreikį ištaisyti neapibrėžtumą, į kurį pateko oro transporto įmonės ir keleiviai, taip pat apsaugoti su tuo susijusiųjų finansinius interesus.

| (3) | šis Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

šis Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui yra patvirtinamas Bendrijos vardu.

Susitarimo tekstas yra pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį(-is), įgaliotą(-us) Europos bendrijos vardu pasirašyti susitarimą.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

B. COWEN

Pirmininkas

---

SUSITARIMAS

Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų PNR duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamento Muitinių ir sienos apsaugos biurui

EUROPOS BENDRIJA IR JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS,

PRIPAŽINDAMOS, kaip svarbu yra gerbti pagrindines teises ir laisves, ypač privatumo teisę, ir kaip svarbu vadovaujantis šiomis vertybėmis, tuo pačiu kovoti su terorizmu ir susijusiais nusikaltimais bei kitais sunkiais nusikaltimais, kurie savo pobūdžiu peržengia atskirų valstybių sienas, įskaitant organizuotą nusikalstamumą, ir juos užkardyti;

ATSIŽVELGDAMOS į JAV įstatymus ir nuostatus, pagal kuriuos kiekvienas oro vežėjas, vykdantis tarptautinio keleivių pervežimo skrydžius į Jungtines Valstijas ar iš jų, turi suteikti Vidaus saugumo departamento (toliau – DHS) Muitinės ir sienos apsaugos biurui (toliau – CBP) elektroninę prieigą prie keleivių asmens bylų (toliau – PNR) duomenų, surinktų ir laikomų oro vežėjų automatinėse užsakymų ir išvykimo kontrolės sistemose;

ATSIŽVELGDAMOS į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jos 7 straipsnio c punktą;

ATSIŽVELGDAMOS į CBP 2004 m. gegužės 11 d.,prisiimtus įsipareigojimus, kurie bus paskelbti Federaliniame registre (toliau – įsipareigojimai);

ATSIŽVELGDAMOS į pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį 2004 m. gegužės 17 d. priimtą Komisijos sprendimą C (2004) 1799, pagal kurį laikoma, kad CBP suteikia tinkamą Europos bendrijos (toliau – Bendrija) perduodamų PNR duomenų dėl skrydžių į JAV ir iš JAV apsaugą, vadovaujantis prie jo pridedamais įsipareigojimais (toliau – Sprendimas);

PAŽYMĖDAMOS, kad automatines užsakymų ir išvykimo kontrolės sistemas Europos bendrijos valstybių narių teritorijose turintys oro vežėjai turėtų organizuoti PNR duomenų perdavimą CBP kai tik tai taps techniškai įmanoma, tačiau iki to laiko, vadovaujantis šio Susitarimo nuostatomis, JAV valdžios institucijoms turėtų būti leidžiama tiesiogiai prieiti prie duomenų;

PATVIRTINDAMOS, kad šis Susitarimas nėra precedentu jokioms Jungtinių Valstijų ir Europos bendrijos, ar kurios nors iš Šalių ir kurios nors valstybės diskusijoms ir deryboms ateityje dėl duomenų bet kokiu kitu pavidalu perdavimo;

ATSIŽVELGDAMOS į abiejų šalių įsipareigojimą dirbti kartu, nedelsiant siekiant tinkamo ir abipusiai patenkinamo sprendimo dėl išplėstinės informacijos apie keleivius (toliau – API) duomenų iš Bendrijos į JAV tvarkymo;

SUSITARĖ:

| 1. | CBP gali elektroniniu būdu prieiti prie PNR duomenų, laikomų oro vežėjų užsakymų ir išvykimo kontrolės sistemose (toliau – užsakymų sistemos), kurios yra Europos bendrijos valstybių narių teritorijoje, griežtai vadovaujantis Sprendimu, ir tol, kol Sprendimas yra taikomas bei tik iki tol, kol bus sukurta patenkinama sistema, per kurią oro vežėjai galėtų tokius duomenis perduoti. |
| --- | --- |

1.

CBP gali elektroniniu būdu prieiti prie PNR duomenų, laikomų oro vežėjų užsakymų ir išvykimo kontrolės sistemose (toliau – užsakymų sistemos), kurios yra Europos bendrijos valstybių narių teritorijoje, griežtai vadovaujantis Sprendimu, ir tol, kol Sprendimas yra taikomas bei tik iki tol, kol bus sukurta patenkinama sistema, per kurią oro vežėjai galėtų tokius duomenis perduoti.

| 2. | Oro vežėjai, vykdantys tarptautinio keleivių pervežimo skrydžius į Jungtines Valstijas ar iš jų, tvarko savo automatinėse užsakymų sistemose turimus PNR duomenis, kaip to reikalauja CBP pagal JAV teisę ir griežtai pagal Sprendimą, bei tol, kol Sprendimas yra taikomas. |
| --- | --- |

2.

Oro vežėjai, vykdantys tarptautinio keleivių pervežimo skrydžius į Jungtines Valstijas ar iš jų, tvarko savo automatinėse užsakymų sistemose turimus PNR duomenis, kaip to reikalauja CBP pagal JAV teisę ir griežtai pagal Sprendimą, bei tol, kol Sprendimas yra taikomas.

| 3. | CBP atkreipia dėmesį į Sprendimą ir pareiškia, kad CBP įgyvendina prie jo pridedamus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

3.

CBP atkreipia dėmesį į Sprendimą ir pareiškia, kad CBP įgyvendina prie jo pridedamus įsipareigojimus.

| 4. | CBP tvarko gautus PNR duomenis ir subjektams, su kuriais susijęs toks duomenų tvarkymas, taiko atitinkamus JAV įstatymus ir konstitucinius reikalavimus neteisėtai jų nediskriminuojant, pirmiausia, pilietybės ar gyvenamosios šalies pagrindu. |
| --- | --- |

4.

CBP tvarko gautus PNR duomenis ir subjektams, su kuriais susijęs toks duomenų tvarkymas, taiko atitinkamus JAV įstatymus ir konstitucinius reikalavimus neteisėtai jų nediskriminuojant, pirmiausia, pilietybės ar gyvenamosios šalies pagrindu.

| 5. | CBP ir Europos Komisija kartu ir reguliariai peržiūri šio Susitarimo vykdymą. |
| --- | --- |

5.

CBP ir Europos Komisija kartu ir reguliariai peržiūri šio Susitarimo vykdymą.

| 6. | Jei Europos Sąjungoje yra įgyvendinama oro keleivių identifikavimo sistema, reikalaujanti, kad oro vežėjai suteiktų valdžios institucijoms prieigą prie PNR duomenų apie asmenis, kurių esamas kelionės maršrutas apima skrydį į Europos Sąjungą ar iš jos, tuomet DHS aktyviai skatina jo jurisdikcijai priklausančių oro transporto įmonių bendradarbiavimą tiek, kiek tai yra praktiškai naudinga bei griežtai pagal abipusiškumo principą. |
| --- | --- |

6.

Jei Europos Sąjungoje yra įgyvendinama oro keleivių identifikavimo sistema, reikalaujanti, kad oro vežėjai suteiktų valdžios institucijoms prieigą prie PNR duomenų apie asmenis, kurių esamas kelionės maršrutas apima skrydį į Europos Sąjungą ar iš jos, tuomet DHS aktyviai skatina jo jurisdikcijai priklausančių oro transporto įmonių bendradarbiavimą tiek, kiek tai yra praktiškai naudinga bei griežtai pagal abipusiškumo principą.

| 7. | Šis Susitarimas įsigalioja jį pasirašius. Bet kuri Šalis bet kuriuo metu gali nutraukti šį Susitarimą, apie tai pranešdama diplomatiniais kanalais. Nutraukimas įsigalioja po devyniasdešimties (90) dienų nuo pranešimo kitai Šaliai apie nutraukimą dienos. Šis Susitarimas gali būti iš dalies pakeistas bet kuriuo metu abipusiu raštišku susitarimu. |
| --- | --- |

7.

Šis Susitarimas įsigalioja jį pasirašius. Bet kuri Šalis bet kuriuo metu gali nutraukti šį Susitarimą, apie tai pranešdama diplomatiniais kanalais. Nutraukimas įsigalioja po devyniasdešimties (90) dienų nuo pranešimo kitai Šaliai apie nutraukimą dienos. Šis Susitarimas gali būti iš dalies pakeistas bet kuriuo metu abipusiu raštišku susitarimu.

| 8. | Šiuo Susitarimu neketinama nukrypti nuo Šalių teisės aktų ar juos iš dalies keisti; taip pat šis Susitarimas kitam privačiam ar viešajam asmeniui ar organizacijai nesuteikia ar neperduoda kokių nors teisių ar lengvatų. |
| --- | --- |

8.

Šiuo Susitarimu neketinama nukrypti nuo Šalių teisės aktų ar juos iš dalies keisti; taip pat šis Susitarimas kitam privačiam ar viešajam asmeniui ar organizacijai nesuteikia ar neperduoda kokių nors teisių ar lengvatų.

Pasirašyta ..., ... d.

Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais, kurių tekstai anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis yra autentiški. Kilus nesutarimui, remiamasi tekstu anglų kalba.

Europos bendrijos vardu

...

...

Jungtinių Amerikos Valstijų vardu

Tom RIDGE

Jungtinių Amerikos Valstijų Vidaus saugumo departamento sekretorius

---

Komisija

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/86

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. gegužės 17 d.

panaikinantis Komisijos sprendimą 303/96/EAPB, priimantį įsipareigojimą, pasiūlytą dėl kai kurių orientuoto grūdėtumo plokščių valcavimo produktų, kurių kilmės šalis yra Rusija, importo į Bendriją

(2004/497/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – bazinis reglamentas), ypač į jo 8 ir 9 straipsnius,

pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu,

kadangi:

| | |
| --- | --- |

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu Komisijos sprendimo 303/96/EAPB 2 straipsnis yra panaikinamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Komisijos vardu

Pascal LAMY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OJ L 42, 1996 2 20, p. 7.

2

(3)  OL L 308, 1996 11 29, p. 11. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 435/2001/EAPB (OL L 63, 2001 3 3, p. 14).

3

(4)  OL C 53, 2001 2 20, p. 13.

4

(5)  OL L 149, 2002 6 7, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1310/2002 (OL L 192, 2002 7 20, p. 9).

5

(6)  OL C 186, 2002 8 6, p. 15.

6

(7)  OL C 242, 2002 10 8, p. 16.

7

(8)  OL L 25, 2003 1 31, p. 7.

8

(9)  OL L 182, 2004 5 19, p. 5.

9

---

| 20.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/88

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 gegužės 18 d.

priimantis įsipareigojimą, pasiūlytą pagal antidempingo procedūrą dėl silicio karbido, kurio kilmės šalis, inter alia, yra Ukraina, importo

(2004/498/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijai nepriklausančių šalių (1) atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijai nepriklausančių šalių (2)(bazinis reglamentas), ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnį ir 22 straipsnio c dalį,

pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1100/2000 (3), Taryba nustatė antidempingo muitą silicio karbido (toliau – „aptariamasis produktas“), kurio kilmės šalis yra Ukraina, importui į Bendriją. Reglamentu (EB) Nr. 991/2004 (4), Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1100/2000. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1100/2000 (3), Taryba nustatė antidempingo muitą silicio karbido (toliau – „aptariamasis produktas“), kurio kilmės šalis yra Ukraina, importui į Bendriją. Reglamentu (EB) Nr. 991/2004 (4), Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1100/2000.

| (2) | Aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Ukraina, grynajai franko Bendrijos siena kainai iki muito yra nustatytas 24 % muito tarifas. |
| --- | --- |

(2)

Aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Ukraina, grynajai franko Bendrijos siena kainai iki muito yra nustatytas 24 % muito tarifas.

2.   Tyrimas

| (3) | 2004 m. kovo 20 d. Komisija pranešime Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5), paskelbė pradedanti galiojančių priemonių (toliau – „priemonių“) dalinį laikiną pakeitimą pagal bazinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir 22 straipsnio c dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 20 d. Komisija pranešime Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5), paskelbė pradedanti galiojančių priemonių (toliau – „priemonių“) dalinį laikiną pakeitimą pagal bazinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir 22 straipsnio c dalies nuostatas.

| (4) | Komisija savo iniciatyva pradėjo iš naujo svarstyti priemones siekdama ištirti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „plėtra“), ir, atsižvelgiant į Bendrijos interesą, reikalinga priemones pritaikyti taip, kad būtų išvengta staigaus itin žalingo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant tarpinius vartotojus, platintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

(4)

Komisija savo iniciatyva pradėjo iš naujo svarstyti priemones siekdama ištirti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – „plėtra“), ir, atsižvelgiant į Bendrijos interesą, reikalinga priemones pritaikyti taip, kad būtų išvengta staigaus itin žalingo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant tarpinius vartotojus, platintojus ir vartotojus.

| (5) | Visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar vartotojų asociacijas, eksportuotojus ir (arba) gamintojus suinteresuotose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas, suinteresuotąsias šalis dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., (toliau – „10 ES valstybių“) buvo pranešta apie tyrimo pradžią ir buvo suteikta proga pareikšti savo nuomonę raštu, pateikti informaciją ir pagrįsti ją dokumentais per pranešime dėl naujo svarstymo nurodytą laiką. Buvo išklausytos visos suinteresuotosios šalys, kurios to pageidavo ir nurodė priežastis, dėl kurių jos turi būti išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar vartotojų asociacijas, eksportuotojus ir (arba) gamintojus suinteresuotose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas, suinteresuotąsias šalis dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., (toliau – „10 ES valstybių“) buvo pranešta apie tyrimo pradžią ir buvo suteikta proga pareikšti savo nuomonę raštu, pateikti informaciją ir pagrįsti ją dokumentais per pranešime dėl naujo svarstymo nurodytą laiką. Buvo išklausytos visos suinteresuotosios šalys, kurios to pageidavo ir nurodė priežastis, dėl kurių jos turi būti išklausytos.

3.   Tyrimo rezultatas

| (6) | Kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr 991/2004, atlikus tyrimą, padaryta išvada, kad dėl Bendrijos intereso esamas priemones reikia pritaikyti su sąlyga, kad toks pritaikymas nesukels grėsmės pageidaujamam prekybos apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(6)

Kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr 991/2004, atlikus tyrimą, padaryta išvada, kad dėl Bendrijos intereso esamas priemones reikia pritaikyti su sąlyga, kad toks pritaikymas nesukels grėsmės pageidaujamam prekybos apsaugos lygiui.

4.   Įsipareigojimai

| (7) | Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 991/2004 išvadomis, Komisija pagal bazinio reglamento 8 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkamoms įmonėms pasiūlė pateikti įsipareigojimus. Atsiliepdamas į pasiūlymą, įsipareigojimą pateikė vienas aptariamo produkto gamintojas eksportuotojas – Open Joint Stock Company „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“. |
| --- | --- |

(7)

Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 991/2004 išvadomis, Komisija pagal bazinio reglamento 8 straipsnio 2 dalies nuostatas atitinkamoms įmonėms pasiūlė pateikti įsipareigojimus. Atsiliepdamas į pasiūlymą, įsipareigojimą pateikė vienas aptariamo produkto gamintojas eksportuotojas – Open Joint Stock Company „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“.

| (8) | Reikėtų pažymėti, kad taikant bazinio reglamento 22 straipsnio c dalį, šie įsipareigojimas yra laikomasi specialiosiomis priemonėmis, nes remiantis Reglamento (EB) 991/2004 išvadomis jie nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų pažymėti, kad taikant bazinio reglamento 22 straipsnio c dalį, šie įsipareigojimas yra laikomasi specialiosiomis priemonėmis, nes remiantis Reglamento (EB) 991/2004 išvadomis jie nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui.

| (9) | Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 991/2004 nuostatas pateikdamas įsipareigojimus atitinkamas gamintojas eksportuotojas įsipareigoja neviršyti maksimalių importo ribų ir, siekiant kontroliuoti įsipareigojimo laikymąsi, atitinkamas gamintojas eksportuotojas taip pat sutiko iš esmės nekeisti įprastinių prekybos su atskirais 10 ES valstybių klientais modelių. Gamintojas eksportuotojas taip pat žino, kad tuo atveju, jei nustatoma, kad tie prekybos modeliai gerokai pakito, arba kad įsipareigojimo vykdymą dėl bet kokios priežasties tapo sunku ar neįmanoma kontroliuoti, Komisija turi teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą, arba Komisija gali pakeisti maksimalią importo ribą ar imtis kitų taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

(9)

Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 991/2004 nuostatas pateikdamas įsipareigojimus atitinkamas gamintojas eksportuotojas įsipareigoja neviršyti maksimalių importo ribų ir, siekiant kontroliuoti įsipareigojimo laikymąsi, atitinkamas gamintojas eksportuotojas taip pat sutiko iš esmės nekeisti įprastinių prekybos su atskirais 10 ES valstybių klientais modelių. Gamintojas eksportuotojas taip pat žino, kad tuo atveju, jei nustatoma, kad tie prekybos modeliai gerokai pakito, arba kad įsipareigojimo vykdymą dėl bet kokios priežasties tapo sunku ar neįmanoma kontroliuoti, Komisija turi teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą, arba Komisija gali pakeisti maksimalią importo ribą ar imtis kitų taisomųjų veiksmų.

| (10) | Kita įsipareigojimo sąlyga: jeigu įsipareigojimas kokiu nors būdu pažeidžiamas, Komisija turės teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(10)

Kita įsipareigojimo sąlyga: jeigu įsipareigojimas kokiu nors būdu pažeidžiamas, Komisija turės teisę atsisakyti įmonės įsipareigojimo ir vietoj jo nustatyti antidempingo muitą.

| (11) | Įmonė nuolat teiks išsamią informaciją apie savo eksportą į Bendriją tam, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimo vykdymą. |
| --- | --- |

(11)

Įmonė nuolat teiks išsamią informaciją apie savo eksportą į Bendriją tam, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įsipareigojimo vykdymą.

| (12) | Siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įmonės įsipareigojimo vykdymą, kai atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas išleisti prekes laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, prekės atleidžiamos nuo muito tik tuo atveju, jei pateikiama sąskaita-faktūra, kurioje nurodyti mažiausiai visi Tarybos reglamento (EB) Nr. 991/2004 priede numatyti duomenys. Tokio informacijos kiekio reikia ir tam, kad muitinės darbuotojai galėtų pakankamai aiškiai įsitikinti, kad siunta atitinka prekybos dokumentus. Kai tokia sąskaita-faktūra nepateikiama arba kai ji neatitinka muitinei pateikto produkto, turi būti mokamas atitinkamas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant, kad Komisija galėtų veiksmingai kontroliuoti įmonės įsipareigojimo vykdymą, kai atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas išleisti prekes laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, prekės atleidžiamos nuo muito tik tuo atveju, jei pateikiama sąskaita-faktūra, kurioje nurodyti mažiausiai visi Tarybos reglamento (EB) Nr. 991/2004 priede numatyti duomenys. Tokio informacijos kiekio reikia ir tam, kad muitinės darbuotojai galėtų pakankamai aiškiai įsitikinti, kad siunta atitinka prekybos dokumentus. Kai tokia sąskaita-faktūra nepateikiama arba kai ji neatitinka muitinei pateikto produkto, turi būti mokamas atitinkamas antidempingo muitas.

| (13) | Atsižvelgiant į išvardytas sąlygas, įsipareigojimo pasiūlymas laikomas priimtinu. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į išvardytas sąlygas, įsipareigojimo pasiūlymas laikomas priimtinu.

| (14) | Įsipareigojimas yra priimamas pradiniam šešių mėnesių laikotarpiui, nenukrypstant nuo normalios priemonių taikymo trukmės, ir po to jis nustoja galioti, nebent Komisija nusprendžia, kad specialiąją priemonę reikėtų taikyti dar šešis mėnesius, |
| --- | --- |

(14)

Įsipareigojimas yra priimamas pradiniam šešių mėnesių laikotarpiui, nenukrypstant nuo normalios priemonių taikymo trukmės, ir po to jis nustoja galioti, nebent Komisija nusprendžia, kad specialiąją priemonę reikėtų taikyti dar šešis mėnesius,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įsipareigojimas, kurį pagal antidempingo procedūrą dėl silicio karbido, kurio kilmės šalis yra Ukraina, importo pasiūlė toliau nurodyti gamintojai eksportuotojai, yra priimtas.

| Valstybė | Įmonė | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Ukraina | Pagamino ir pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui eksportavo Open Joint Stock Company „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“ (Zaporožė, Ukraina) | A523 |

Valstybė

Įmonė

TARIC papildomas kodas

Ukraina

Pagamino ir pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui kaip importuotojui eksportavo Open Joint Stock Company „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“ (Zaporožė, Ukraina)

A523

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir galioja šešis mėnesius.

Priimta Briuselyje, 2004 gegužės 18 d.

Komisijos vardu

Pascal LAMY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 77, 2004 3 13, p. 12.

2

(3)  OL L 125, 2000 5 26, p. 3.

3

(4)  OL L 182, 2004 5 19, p. 18.

4

(5)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

5

---