# Eiropas Savienības C 312/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 312 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 1. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 312

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 1. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2023/C 312/01 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Beļģijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2023. gada stabilitātes programmu | 1 |
| | IETEIKUMI |
| 2023/C 312/02 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Bulgārijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2023. gada konverģences programmu | 13 |
| 2023/C 312/03 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Čehijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2023. gada konverģences programmu | 22 |
| 2023/C 312/04 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Dānijas 2023. gada valsts reformu programmu | 31 |
| 2023/C 312/05 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Vācijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2023. gada stabilitātes programmu | 38 |
| 2023/C 312/06 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Igaunijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2023. gada stabilitātes programmu | 49 |
| 2023/C 312/07 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Īrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2023. gada stabilitātes programmu | 58 |
| 2023/C 312/08 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Grieķijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2023. gada stabilitātes programmu | 67 |
| 2023/C 312/09 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Spānijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2023. gada stabilitātes programmu | 77 |
| 2023/C 312/10 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Francijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2023. gada stabilitātes programmu | 86 |
| 2023/C 312/11 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Horvātijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2023. gada stabilitātes programmu | 97 |
| 2023/C 312/12 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Itālijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2023. gada stabilitātes programmu | 105 |
| 2023/C 312/13 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Kipras 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2023. gada stabilitātes programmu | 116 |
| 2023/C 312/14 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Latvijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas stabilitātes programmu | 125 |
| 2023/C 312/15 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Lietuvas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2023. gada stabilitātes programmu | 135 |
| 2023/C 312/16 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Luksemburgas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2023. gada stabilitātes programmu | 145 |
| 2023/C 312/17 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Ungārijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2023. gada konverģences programmu | 155 |
| 2023/C 312/18 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Maltas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2023. gada stabilitātes programmu | 167 |
| 2023/C 312/19 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Nīderlandes 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2023. gada stabilitātes programmu | 176 |
| 2023/C 312/20 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Austrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2023. gada stabilitātes programmu | 186 |
| 2023/C 312/21 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Polijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2023. gada konverģences programmu | 197 |
| 2023/C 312/22 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Portugāles 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2023. gada stabilitātes programmu | 206 |
| 2023/C 312/23 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Rumānijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2023. gada konverģences programmu | 216 |
| 2023/C 312/24 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Slovēnijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2023. gada stabilitātes programmu | 224 |
| 2023/C 312/25 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Slovākijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2023. gada stabilitātes programmu | 233 |
| 2023/C 312/26 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Somijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2023. gada stabilitātes programmu | 243 |
| 2023/C 312/27 | Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Zviedrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2023. gada konverģences programmu | 252 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2023/C 312/01

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Beļģijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2023. gada stabilitātes programmu

1

IETEIKUMI

2023/C 312/02

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Bulgārijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2023. gada konverģences programmu

13

2023/C 312/03

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Čehijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2023. gada konverģences programmu

22

2023/C 312/04

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Dānijas 2023. gada valsts reformu programmu

31

2023/C 312/05

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Vācijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2023. gada stabilitātes programmu

38

2023/C 312/06

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Igaunijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2023. gada stabilitātes programmu

49

2023/C 312/07

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Īrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2023. gada stabilitātes programmu

58

2023/C 312/08

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Grieķijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2023. gada stabilitātes programmu

67

2023/C 312/09

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Spānijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2023. gada stabilitātes programmu

77

2023/C 312/10

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Francijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2023. gada stabilitātes programmu

86

2023/C 312/11

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Horvātijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2023. gada stabilitātes programmu

97

2023/C 312/12

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Itālijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2023. gada stabilitātes programmu

105

2023/C 312/13

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Kipras 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2023. gada stabilitātes programmu

116

2023/C 312/14

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Latvijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas stabilitātes programmu

125

2023/C 312/15

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Lietuvas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2023. gada stabilitātes programmu

135

2023/C 312/16

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Luksemburgas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2023. gada stabilitātes programmu

145

2023/C 312/17

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Ungārijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2023. gada konverģences programmu

155

2023/C 312/18

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Maltas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2023. gada stabilitātes programmu

167

2023/C 312/19

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Nīderlandes 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2023. gada stabilitātes programmu

176

2023/C 312/20

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Austrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2023. gada stabilitātes programmu

186

2023/C 312/21

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Polijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2023. gada konverģences programmu

197

2023/C 312/22

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Portugāles 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2023. gada stabilitātes programmu

206

2023/C 312/23

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Rumānijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2023. gada konverģences programmu

216

2023/C 312/24

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Slovēnijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2023. gada stabilitātes programmu

224

2023/C 312/25

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Slovākijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2023. gada stabilitātes programmu

233

2023/C 312/26

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Somijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2023. gada stabilitātes programmu

243

2023/C 312/27

Padomes Ieteikums (2023. gada 14. jūlijs) par Zviedrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2023. gada konverģences programmu

252

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Beļģijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Beļģiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Beļģijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Beļģiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Beļģijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Beļģija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma īstenošanas lēmumu par Beļģijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Beļģija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Beļģija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma īstenošanas lēmumu par Beļģijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Beļģija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Beļģija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu 2023. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Beļģijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Beļģija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu 2023. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Beļģijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Beļģiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Beļģija īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Beļģija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Beļģijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Beļģiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Beļģija īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Beļģija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Beļģijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Beļģijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,5 % no IKP 2021. gadā līdz 3,9 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 109,1 % no IKP 2021. gada beigās līdz 105,1 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Beļģijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Beļģijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Beļģijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,5 % no IKP 2021. gadā līdz 3,9 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 109,1 % no IKP 2021. gada beigās līdz 105,1 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Beļģijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Beļģijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. 2022. gadā starp šādiem fiskālās politikas ieņēmumus samazinošiem pasākumiem cita starpā bija akcīzes nodokļa samazinājums benzīnam un PVN samazinājums iedzīvotāju rēķiniem par elektroenerģiju un gāzi, savukārt izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija sociālā tarifa seguma lielāka pārņemšana attiecībā uz elektrību un dabasgāzi mazaizsargātām mājsaimniecībām, pilnā apmērā veikti ienākumu pārvedumi par labu mājsaimniecībām tiešā saistībā ar to gāzes un elektroenerģijas rēķiniem (“enerģijas pakete”), iezīmēti vienreizēji pārvedumi (mājsaimniecībām, kas izmanto sadzīves krāšņu kurināmo, propānu vai granulu kurināmo) un tiešs atbalsts, kura mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem, ko skar enerģijas izmaksu kāpums. Šo pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, elektroenerģijas un naftas nozarē. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,9 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3 % 2021. gadā līdz 0,5 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. 2022. gadā starp šādiem fiskālās politikas ieņēmumus samazinošiem pasākumiem cita starpā bija akcīzes nodokļa samazinājums benzīnam un PVN samazinājums iedzīvotāju rēķiniem par elektroenerģiju un gāzi, savukārt izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija sociālā tarifa seguma lielāka pārņemšana attiecībā uz elektrību un dabasgāzi mazaizsargātām mājsaimniecībām, pilnā apmērā veikti ienākumu pārvedumi par labu mājsaimniecībām tiešā saistībā ar to gāzes un elektroenerģijas rēķiniem (“enerģijas pakete”), iezīmēti vienreizēji pārvedumi (mājsaimniecībām, kas izmanto sadzīves krāšņu kurināmo, propānu vai granulu kurināmo) un tiešs atbalsts, kura mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem, ko skar enerģijas izmaksu kāpums. Šo pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, elektroenerģijas un naftas nozarē. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,9 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3 % 2021. gadā līdz 0,5 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Beļģijai (7) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Beļģijai saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Beļģijai (7) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Beļģijai saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 2 % no IKP. Beļģija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansēs no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (9). Tādējādi Beļģija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 procentpunktiem. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 0,8 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 2021. gadu), kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Vienlaikus neto primāro kārtējo izdevumu kāpumu veicināja arī pieaugošie kārtējie izdevumi, kurus jo īpaši palielināja sociālo pabalstu un publiskā sektora algu automātiskā indeksācija un citi strukturāli pieaugoši kārtējie izdevumi (jo īpaši ņemot vērā sabiedrības novecošanu). Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme tādēļ tikai daļēji bija izskaidrojama ar pasākumiem, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu kāpuma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ar izmaksām, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Beļģija pietiekami neierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 2 % no IKP. Beļģija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansēs no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (9). Tādējādi Beļģija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 procentpunktiem. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 0,8 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 2021. gadu), kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Vienlaikus neto primāro kārtējo izdevumu kāpumu veicināja arī pieaugošie kārtējie izdevumi, kurus jo īpaši palielināja sociālo pabalstu un publiskā sektora algu automātiskā indeksācija un citi strukturāli pieaugoši kārtējie izdevumi (jo īpaši ņemot vērā sabiedrības novecošanu). Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme tādēļ tikai daļēji bija izskaidrojama ar pasākumiem, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu kāpuma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ar izmaksām, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Beļģija pietiekami neierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1 % un 2024. gadā – par 1,7 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2023. gadā būs 1,2 % un 2024. gadā – 1,4 %. |
| --- | --- |

(16)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1 % un 2024. gadā – par 1,7 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2023. gadā būs 1,2 % un 2024. gadā – 1,4 %.

| (17) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 5,1 % no IKP 2023. gadā. Pieaugums 2023. gadā galvenokārt ir attiecināms uz kārtējo izdevumu pastāvīgo pieaugumu (jo īpaši sociālo pabalstu un publiskā sektora algu automātiskās indeksācijas, kā arī sabiedrības novecošanas dēļ), ietekmi uz budžetu, ko rada uzņēmumu sociālo iemaksu pagaidu samazinājums 2023. gada pirmajā pusē, un deficītu palielinošu reformu, kura saistīta ar nodokļu uzlikšanu mājsaimniecību vajadzībām paredzētiem energoproduktiem. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 105,1 % 2022. gada beigās līdz 106,7 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 5 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota nedaudz mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 106 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir izskaidrojama ar nedaudz lielāku nominālo IKP 2023. gadā, kas paredzēts Komisijas 2023. gada pavasara prognozē. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 5,1 % no IKP 2023. gadā. Pieaugums 2023. gadā galvenokārt ir attiecināms uz kārtējo izdevumu pastāvīgo pieaugumu (jo īpaši sociālo pabalstu un publiskā sektora algu automātiskās indeksācijas, kā arī sabiedrības novecošanas dēļ), ietekmi uz budžetu, ko rada uzņēmumu sociālo iemaksu pagaidu samazinājums 2023. gada pirmajā pusē, un deficītu palielinošu reformu, kura saistīta ar nodokļu uzlikšanu mājsaimniecību vajadzībām paredzētiem energoproduktiem. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 105,1 % 2022. gada beigās līdz 106,7 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 5 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota nedaudz mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 106 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir izskaidrojama ar nedaudz lielāku nominālo IKP 2023. gadā, kas paredzēts Komisijas 2023. gada pavasara prognozē.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Minētie pasākumi ietver pasākumus, kas pagarināti kopš 2022. gada, it īpaši šādus: akcīzes nodokļa samazinājums benzīnam, kas beidzās 2023. gada 31. martā, PVN samazinājums iedzīvotāju rēķiniem par elektroenerģiju un gāzi, sociālā tarifa seguma lielāka pārņemšana attiecībā uz energoproduktiem, “enerģijas pakete”, iezīmēti vienreizēji pārvedumi (mājsaimniecībām, kas izmanto citus kurināmā veidus, kas nav elektroenerģija un gāze), un tiešs atbalsts, kura mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem, ko skar enerģijas izmaksu kāpums. Šo pasākumu izmaksas joprojām daļēji tiek kompensētas ar nodokļiem par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, ar nodokļiem elektroenerģijas un naftas nozarē, kuri tikuši piemēroti kopš 2022. gada, un ar 2023. gadā ieviestu nodokli, ko piemēro gāzes starptautiskā tīkla sistēmas operatoram (Fluxys). Ņemot vērā šos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadā būs 0,4 % no IKP (10). Lielākā daļa 2023. gadā plānoto pasākumu nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, kaut gan daudzos no tiem ir saglabāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas par pagaidu aizsardzību, ko piedāvā pārvietotajām personām no Ukrainas, saglabāsies stabilas salīdzinājumā ar 2022. gadu. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Minētie pasākumi ietver pasākumus, kas pagarināti kopš 2022. gada, it īpaši šādus: akcīzes nodokļa samazinājums benzīnam, kas beidzās 2023. gada 31. martā, PVN samazinājums iedzīvotāju rēķiniem par elektroenerģiju un gāzi, sociālā tarifa seguma lielāka pārņemšana attiecībā uz energoproduktiem, “enerģijas pakete”, iezīmēti vienreizēji pārvedumi (mājsaimniecībām, kas izmanto citus kurināmā veidus, kas nav elektroenerģija un gāze), un tiešs atbalsts, kura mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem, ko skar enerģijas izmaksu kāpums. Šo pasākumu izmaksas joprojām daļēji tiek kompensētas ar nodokļiem par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, ar nodokļiem elektroenerģijas un naftas nozarē, kuri tikuši piemēroti kopš 2022. gada, un ar 2023. gadā ieviestu nodokli, ko piemēro gāzes starptautiskā tīkla sistēmas operatoram (Fluxys). Ņemot vērā šos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadā būs 0,4 % no IKP (10). Lielākā daļa 2023. gadā plānoto pasākumu nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, kaut gan daudzos no tiem ir saglabāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas par pagaidu aizsardzību, ko piedāvā pārvietotajām personām no Ukrainas, saglabāsies stabilas salīdzinājumā ar 2022. gadu. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,5 % no IKP.

| (19) | Padome savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā ieteica Beļģijai nodrošināt to, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Beļģijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Beļģijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Padome savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā ieteica Beļģijai nodrošināt to, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Beļģijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Beļģijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tādēļ valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums, kas pārsniedz vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, neizriet no mērķorientētā atbalsta, kurš paredzēts mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu, kā arī personām, kuras bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvu pieaugumu veicina arī pastāvīgs publiskā sektora algu un sociālo pabalstu palielinājums (šādu algu un pabalstu indeksācijas dēļ), strukturāli pieaugoši kārtējie izdevumi, kam par iemeslu ir sabiedrības novecošana, reforma, kura saistīta ar nodokļu uzlikšanu mājsaimniecību vajadzībām paredzētiem energoapgādes līgumiem, un uzņēmumu sociālo iemaksu pagaidu samazinājums 2023. gada pirmajā pusē. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Beļģija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un tā arī plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, piemēram, projektus investīcijām ēku renovācijā, ilgtspējīgā mobilitātē un enerģētikas nozares dekarbonizācijā, un tādas nozīmīgas investīcijas digitālās pārkārtošanās paātrināšanai (tostarp publiskās pārvaldes digitalizācijai, digitālās iekļaušanas veicināšanai un kiberdrošības stiprināšanai), ko finansē no mehānisma un citu Savienības fondu līdzekļiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tādēļ valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums, kas pārsniedz vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, neizriet no mērķorientētā atbalsta, kurš paredzēts mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu, kā arī personām, kuras bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvu pieaugumu veicina arī pastāvīgs publiskā sektora algu un sociālo pabalstu palielinājums (šādu algu un pabalstu indeksācijas dēļ), strukturāli pieaugoši kārtējie izdevumi, kam par iemeslu ir sabiedrības novecošana, reforma, kura saistīta ar nodokļu uzlikšanu mājsaimniecību vajadzībām paredzētiem energoapgādes līgumiem, un uzņēmumu sociālo iemaksu pagaidu samazinājums 2023. gada pirmajā pusē. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Beļģija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un tā arī plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, piemēram, projektus investīcijām ēku renovācijā, ilgtspējīgā mobilitātē un enerģētikas nozares dekarbonizācijā, un tādas nozīmīgas investīcijas digitālās pārkārtošanās paātrināšanai (tostarp publiskās pārvaldes digitalizācijai, digitālās iekļaušanas veicināšanai un kiberdrošības stiprināšanai), ko finansē no mehānisma un citu Savienības fondu līdzekļiem.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,2 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā atspoguļo arī to pagaidu atbalsta pasākumu atcelšanu, kuri tika pieņemti aizvien lielāko enerģijas cenu kontekstā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 107,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,7 % apmērā no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, kas galvenokārt ir tādēļ, ka 2023. gada stabilitātes programmā vēl nav precizēti deficītu samazinoši pasākumi 0,2 % apmērā no IKP (tāpēc tie nav ņemti vērā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē) un valdības ieņēmumu prognoze ir mazāk labvēlīga, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokļiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 107,3 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,2 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā atspoguļo arī to pagaidu atbalsta pasākumu atcelšanu, kuri tika pieņemti aizvien lielāko enerģijas cenu kontekstā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 107,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,7 % apmērā no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, kas galvenokārt ir tādēļ, ka 2023. gada stabilitātes programmā vēl nav precizēti deficītu samazinoši pasākumi 0,2 % apmērā no IKP (tāpēc tie nav ņemti vērā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē) un valdības ieņēmumu prognoze ir mazāk labvēlīga, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokļiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 107,3 % 2024. gada beigās.

| (22) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija šobrīd arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija šobrīd arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (23) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu lietderīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(23)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu lietderīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (24) | Saskaņā ar nemainītas politikas pieņēmumu Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,7 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar nemainītas politikas pieņēmumu Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,7 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 2,9 % no IKP 2023. gadā līdz 3,1 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Šo reformu un investīciju starpā ir projekts nodokļu un pabalstu sistēmas fiskālajai reformai, kuras mērķis ir sekmēt nodarbinātību un ekonomikas aktivitāti, tādējādi veicinot publisko finanšu ilgtspēju, kā arī pensiju reforma (kā paredzēts atveseļošanas un noturības plānā), kuras mērķis ir uzlabot pensiju sistēmas finansiālo ilgtspēju. Turklāt atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir pastiprināt centienus, lai vairotu publiskās investīcijas ar nolūku paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos, cita starpā īstenojot atveseļošanas un noturības plānu. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 2,9 % no IKP 2023. gadā līdz 3,1 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Šo reformu un investīciju starpā ir projekts nodokļu un pabalstu sistēmas fiskālajai reformai, kuras mērķis ir sekmēt nodarbinātību un ekonomikas aktivitāti, tādējādi veicinot publisko finanšu ilgtspēju, kā arī pensiju reforma (kā paredzēts atveseļošanas un noturības plānā), kuras mērķis ir uzlabot pensiju sistēmas finansiālo ilgtspēju. Turklāt atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir pastiprināt centienus, lai vairotu publiskās investīcijas ar nolūku paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos, cita starpā īstenojot atveseļošanas un noturības plānu.

| (26) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 3,3 % no IKP 2025. gadā un 2,9 % līdz 2026. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2026. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 107,1 % 2024. gada beigās līdz 107,8 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 3,3 % no IKP 2025. gadā un 2,9 % līdz 2026. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2026. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 107,1 % 2024. gada beigās līdz 107,8 % 2026. gada beigās.

| (27) | Beļģija saskaras ar būtiskām fiskālās ilgtspējas problēmām. Šīs problēmas ir saistītas gan ar augsto valsts parāda līmeni, gan ar to, ka nemainīgas politikas apstākļos ir paredzams, ka sabiedrības straujās novecošanas apstākļos saasināsies ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu ietekme uz publiskajām finansēm. Komisijas 2021. gada ziņojumā par novecošanu tiek prognozēts, ka ar novecošanu saistītie izdevumi līdz 2040. gadam palielināsies par 3,6 procentpunktiem no IKP un līdz 2070. gadam – par 5,4 procentpunktiem no IKP, galvenokārt pensiju un ilgtermiņa aprūpes izdevumu dēļ. Tiek prognozēts, ka pensiju izdevumi 2019.–2070. gadā pieaugs par 3 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar pieaugumu eurozonā vidēji par 0,1 procentpunktu no IKP. Beļģijas gadījumā lielākā daļa no prognozētā pieauguma iestātos jau līdz 2040. gadam, kad pensiju izdevumi palielinātos par 2,7 procentpunktiem no IKP un sasniegtu 14,9 % no IKP. Beļģijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverta pensiju reforma, kuras mērķis ir palīdzēt risināt šo problēmu; papildus ir noteikti citi mērķi, piemēram, uzlabot sistēmas sociālo ilgtspēju, stimulēt cilvēkus palikt aktīvā darba tirgū pēc priekšlaicīgas pensionēšanās nosacījumu izpildes un nodrošināt lielāku konverģenci starp pensiju sistēmām un to ietvaros. Attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi jāatzīmē, ka 2019. gadā publiskie izdevumi sasniedza 2,2 % no IKP (Savienības vidējais rādītājs: 1,7 %), kā rezultātā Beļģija ir viena no valstīm ar vislielākajiem ilgtermiņa aprūpes izdevumiem Savienībā. Tiek prognozēts, ka ilgtermiņa aprūpes izdevumi līdz 2070. gadam saskaņā ar pamatscenāriju vēl pieaugs līdz 4,3 % no IKP. Tomēr saskaņā ar visnegatīvākajiem scenārijiem šīs izmaksas varētu palielināties līdz 6,0 % no IKP (16). Pierādījumi liecina par to, ka iestādē īstenota aprūpe, iespējams, tiek izmantota pārāk bieži, kā arī par vecāka gadagājuma cilvēku nevajadzīgu vai priekšlaicīgu institucionalizāciju. Pieejamie dati liecina par to, ka to vecāka gadagājuma cilvēku skaits, kuri bez vajadzības vai vismaz priekšlaicīgi tiek ievietoti stacionārās aprūpes iestādēs, vēl aizvien ir liels, kaut gan pēdējos desmit gados tas ir sarucis. Konkrēti, dati liecina, ka to personu īpatsvars, kuras skar šis jautājums, ir liels Briselē un Valonijā. Federālās struktūras, kurām kopš 2019. gada ir uzticēta atbildība par ilgtermiņa aprūpi, ir uzsākušas reformas, kuru mērķis ir uzlabot dažādu aprūpes iestāžu izmantošanu izmaksu ziņā efektīvā veidā, jo īpaši, lai novērstu un atliktu nevajadzīgu vai priekšlaicīgu institucionalizāciju. Taču minētās reformas nav pietiekamā apmērā vērstas uz fiskālās ilgtspējas problēmas risināšanu. |
| --- | --- |

(27)

Beļģija saskaras ar būtiskām fiskālās ilgtspējas problēmām. Šīs problēmas ir saistītas gan ar augsto valsts parāda līmeni, gan ar to, ka nemainīgas politikas apstākļos ir paredzams, ka sabiedrības straujās novecošanas apstākļos saasināsies ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu ietekme uz publiskajām finansēm. Komisijas 2021. gada ziņojumā par novecošanu tiek prognozēts, ka ar novecošanu saistītie izdevumi līdz 2040. gadam palielināsies par 3,6 procentpunktiem no IKP un līdz 2070. gadam – par 5,4 procentpunktiem no IKP, galvenokārt pensiju un ilgtermiņa aprūpes izdevumu dēļ. Tiek prognozēts, ka pensiju izdevumi 2019.–2070. gadā pieaugs par 3 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar pieaugumu eurozonā vidēji par 0,1 procentpunktu no IKP. Beļģijas gadījumā lielākā daļa no prognozētā pieauguma iestātos jau līdz 2040. gadam, kad pensiju izdevumi palielinātos par 2,7 procentpunktiem no IKP un sasniegtu 14,9 % no IKP. Beļģijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverta pensiju reforma, kuras mērķis ir palīdzēt risināt šo problēmu; papildus ir noteikti citi mērķi, piemēram, uzlabot sistēmas sociālo ilgtspēju, stimulēt cilvēkus palikt aktīvā darba tirgū pēc priekšlaicīgas pensionēšanās nosacījumu izpildes un nodrošināt lielāku konverģenci starp pensiju sistēmām un to ietvaros. Attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi jāatzīmē, ka 2019. gadā publiskie izdevumi sasniedza 2,2 % no IKP (Savienības vidējais rādītājs: 1,7 %), kā rezultātā Beļģija ir viena no valstīm ar vislielākajiem ilgtermiņa aprūpes izdevumiem Savienībā. Tiek prognozēts, ka ilgtermiņa aprūpes izdevumi līdz 2070. gadam saskaņā ar pamatscenāriju vēl pieaugs līdz 4,3 % no IKP. Tomēr saskaņā ar visnegatīvākajiem scenārijiem šīs izmaksas varētu palielināties līdz 6,0 % no IKP (16). Pierādījumi liecina par to, ka iestādē īstenota aprūpe, iespējams, tiek izmantota pārāk bieži, kā arī par vecāka gadagājuma cilvēku nevajadzīgu vai priekšlaicīgu institucionalizāciju. Pieejamie dati liecina par to, ka to vecāka gadagājuma cilvēku skaits, kuri bez vajadzības vai vismaz priekšlaicīgi tiek ievietoti stacionārās aprūpes iestādēs, vēl aizvien ir liels, kaut gan pēdējos desmit gados tas ir sarucis. Konkrēti, dati liecina, ka to personu īpatsvars, kuras skar šis jautājums, ir liels Briselē un Valonijā. Federālās struktūras, kurām kopš 2019. gada ir uzticēta atbildība par ilgtermiņa aprūpi, ir uzsākušas reformas, kuru mērķis ir uzlabot dažādu aprūpes iestāžu izmantošanu izmaksu ziņā efektīvā veidā, jo īpaši, lai novērstu un atliktu nevajadzīgu vai priekšlaicīgu institucionalizāciju. Taču minētās reformas nav pietiekamā apmērā vērstas uz fiskālās ilgtspējas problēmas risināšanu.

| (28) | Neraugoties uz nesenajām reformām, nodokļu ķīlis (sociālā nodrošinājuma iemaksas un darba ienākuma aplikšana ar nodokli) Beļģijā joprojām krietni pārsniedz Savienības vidējo rādītāju visos algu līmeņos, izņemot ļoti zemu atalgotus darba ņēmējus (50 % no vidējā rādītāja), kas varētu atturēt no strādāšanas. Ir ieviesti daži pasākumi zemu atalgotu darba ņēmēju neto ienākumu palielināšanai, piemēram, tādi kā darba prēmija (Flandrijā) un strādājošo pabalsti ilgtermiņā nodarbinātām personām vai starpreģionu mobilitātei (federālajā līmenī). Taču ar šiem pasākumiem vēl vairāk tiek palielināta jau tā augstā nodokļu robežlikme, kuru piemēro personām ar vidēji zemiem ienākumiem (“zema atalgojuma slazds”), kas varētu atturēt no ieguldījumiem mūžizglītībā, kā arī palielināt nostrādāto stundu skaitu. Bezdarbnieka pabalsti nav ierobežoti laika ziņā un nav atkarīgi no ilgtermiņa bezdarbnieku ienākumiem. Turklāt bezskaidras naudas sociālie pabalsti ir saistīti ar saņēmēju bezdarba statusu, kas varētu veicināt pašreizējo pasivitāti, bezdarbu un zema atalgojuma slazdus. Plaša pabalstu sistēmu pārskatīšana palielinātu pārredzamību darba stimulu ziņā un varētu palīdzēt vairot aktivizēšanas politikas efektivitāti. |
| --- | --- |

(28)

Neraugoties uz nesenajām reformām, nodokļu ķīlis (sociālā nodrošinājuma iemaksas un darba ienākuma aplikšana ar nodokli) Beļģijā joprojām krietni pārsniedz Savienības vidējo rādītāju visos algu līmeņos, izņemot ļoti zemu atalgotus darba ņēmējus (50 % no vidējā rādītāja), kas varētu atturēt no strādāšanas. Ir ieviesti daži pasākumi zemu atalgotu darba ņēmēju neto ienākumu palielināšanai, piemēram, tādi kā darba prēmija (Flandrijā) un strādājošo pabalsti ilgtermiņā nodarbinātām personām vai starpreģionu mobilitātei (federālajā līmenī). Taču ar šiem pasākumiem vēl vairāk tiek palielināta jau tā augstā nodokļu robežlikme, kuru piemēro personām ar vidēji zemiem ienākumiem (“zema atalgojuma slazds”), kas varētu atturēt no ieguldījumiem mūžizglītībā, kā arī palielināt nostrādāto stundu skaitu. Bezdarbnieka pabalsti nav ierobežoti laika ziņā un nav atkarīgi no ilgtermiņa bezdarbnieku ienākumiem. Turklāt bezskaidras naudas sociālie pabalsti ir saistīti ar saņēmēju bezdarba statusu, kas varētu veicināt pašreizējo pasivitāti, bezdarbu un zema atalgojuma slazdus. Plaša pabalstu sistēmu pārskatīšana palielinātu pārredzamību darba stimulu ziņā un varētu palīdzēt vairot aktivizēšanas politikas efektivitāti.

| (29) | Nodokļu izdevumu plašā izmantošana (daļēji ar nolūku kompensēt augstās nodokļu likmes) rada neefektivitāti un drīzāk dod priekšroku konkrētiem atalgojuma un izdevumu veidiem. Tā rezultātā rodas kropļojumi ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Tādas īpašas shēmas kā maltīšu kuponi, subsīdijas par svārstsatiksmes izmantošanu vai atbrīvojums no nodokļa atskaitīšanas par virsstundām, pētniecības un izstrādes darbu un nakts/maiņu darbu, rada lielas izmaksas budžetam, un ir apliecinājies, ka šādas shēmas izraisa neefektivitāti. Daži iedzīvotāju ienākuma nodokļa atskaitījumi (piemēram, atskaitīšana par pakalpojumu kuponiem) nesamērīgā apmērā dod labumu personām ar augstiem ienākumiem. Joprojām pastāv nodokļu atvieglojumi par ieguldījumiem nekustamajā īpašumā gan federālajā līmenī (kadastrālā vērtība, ar kuru nepietiekamā apmērā tiek novērtēti faktiskie ienākumi no nomas, procentu atskaitīšana par sekundārajiem aizdevumiem mājokļa iegādei), gan reģionālajā līmenī (chèque-habitat sistēma Valonijā). Minētie nodokļu atvieglojumi kropļo resursu sadali un, iespējams, rada nodokļu veicinātus stimulus pārmērīgiem ieguldījumiem konkrētos aktīvos. Ir pieaugušas videi kaitējošas subsīdijas, kas saistītas ar nodokļiem. PVN likmes samazināšana elektroenerģijai un gāzei, kuru attiecina uz mājokļu iedzīvotājiem, vienlaikus sniedzot atbalstu mājsaimniecībām, ilgtermiņā vēl aizvien dod priekšroku fosilajai degvielai un attur no turpmākas diversifikācijas un enerģijas taupīšanas. Ņemot vērā problēmas saistībā ar aizvien lielākajiem satiksmes sastrēgumiem un gaisa piesārņojumu, šķiet, ka transporta nodokļi un piesārņojuma nodokļi joprojām netiek pietiekami izmantoti. Paredzams, ka plašāka mēroga nodokļu reforma, ko valdība plāno ieviest līdz 2024. gadam (ja tā tiks pieņemta un īstenota), samazinās nodokļu slogu darbaspēkam un dažus kropļojumus. |
| --- | --- |

(29)

Nodokļu izdevumu plašā izmantošana (daļēji ar nolūku kompensēt augstās nodokļu likmes) rada neefektivitāti un drīzāk dod priekšroku konkrētiem atalgojuma un izdevumu veidiem. Tā rezultātā rodas kropļojumi ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Tādas īpašas shēmas kā maltīšu kuponi, subsīdijas par svārstsatiksmes izmantošanu vai atbrīvojums no nodokļa atskaitīšanas par virsstundām, pētniecības un izstrādes darbu un nakts/maiņu darbu, rada lielas izmaksas budžetam, un ir apliecinājies, ka šādas shēmas izraisa neefektivitāti. Daži iedzīvotāju ienākuma nodokļa atskaitījumi (piemēram, atskaitīšana par pakalpojumu kuponiem) nesamērīgā apmērā dod labumu personām ar augstiem ienākumiem. Joprojām pastāv nodokļu atvieglojumi par ieguldījumiem nekustamajā īpašumā gan federālajā līmenī (kadastrālā vērtība, ar kuru nepietiekamā apmērā tiek novērtēti faktiskie ienākumi no nomas, procentu atskaitīšana par sekundārajiem aizdevumiem mājokļa iegādei), gan reģionālajā līmenī (chèque-habitat sistēma Valonijā). Minētie nodokļu atvieglojumi kropļo resursu sadali un, iespējams, rada nodokļu veicinātus stimulus pārmērīgiem ieguldījumiem konkrētos aktīvos. Ir pieaugušas videi kaitējošas subsīdijas, kas saistītas ar nodokļiem. PVN likmes samazināšana elektroenerģijai un gāzei, kuru attiecina uz mājokļu iedzīvotājiem, vienlaikus sniedzot atbalstu mājsaimniecībām, ilgtermiņā vēl aizvien dod priekšroku fosilajai degvielai un attur no turpmākas diversifikācijas un enerģijas taupīšanas. Ņemot vērā problēmas saistībā ar aizvien lielākajiem satiksmes sastrēgumiem un gaisa piesārņojumu, šķiet, ka transporta nodokļi un piesārņojuma nodokļi joprojām netiek pietiekami izmantoti. Paredzams, ka plašāka mēroga nodokļu reforma, ko valdība plāno ieviest līdz 2024. gadam (ja tā tiks pieņemta un īstenota), samazinās nodokļu slogu darbaspēkam un dažus kropļojumus.

| (30) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Beļģijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, tomēr ar aizvien lielāku kavēšanās risku. Beļģija vēl nav iesniegusi maksājuma pieprasījumu. Lai nodrošinātu ātru un stabilu īstenošanu, būs vajadzīga efektīva pārvaldība. Paredzams, ka 2023. gadā Atveseļošanas un noturības plāns tiks pārskatīts, lai cita starpā iekļautu REPowerEU nodaļu, vienlaikus ņemot vērā samazinājumu Beļģijai paredzētajos mehānisma maksimālajos dotāciju piešķīrumos. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Beļģijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Beļģija 2023. gada 31. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 1 024 900 000 EUR apmērā no mehānisma. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Beļģijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, tomēr ar aizvien lielāku kavēšanās risku. Beļģija vēl nav iesniegusi maksājuma pieprasījumu. Lai nodrošinātu ātru un stabilu īstenošanu, būs vajadzīga efektīva pārvaldība. Paredzams, ka 2023. gadā Atveseļošanas un noturības plāns tiks pārskatīts, lai cita starpā iekļautu REPowerEU nodaļu, vienlaikus ņemot vērā samazinājumu Beļģijai paredzētajos mehānisma maksimālajos dotāciju piešķīrumos. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Beļģijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Beļģija 2023. gada 31. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 1 024 900 000 EUR apmērā no mehānisma. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (31) | Komisija 2022. gadā apstiprināja visus Beļģijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, izņemot Eiropas Reģionālās attīstības fondu Galvaspilsētas Briseles reģionam, kas tika pieņemts 2023. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Beļģijā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2022. gadā apstiprināja visus Beļģijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, izņemot Eiropas Reģionālās attīstības fondu Galvaspilsētas Briseles reģionam, kas tika pieņemts 2023. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Beļģijā.

| (32) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Beļģijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar tās darba tirgu, izglītības sistēmu, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. Brīvo darbvietu rādītājs Beļģijā pašlaik ir viens no augstākajiem Savienībā, un darba devējiem ir arvien grūtāk pieņemt darbā darbiniekus ar vajadzīgajām prasmēm. Taču reģionālās atšķirības attiecībā uz līdzdalību darba tirgū ir ievērojamas. Darbaspēka trūkums ir jūtams gan zemas kvalifikācijas, gan augstas kvalifikācijas profesijās, un tas ir konstatējams vairākās nozarēs, tostarp šādās: informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tehniskās un zinātniskās profesijas, viesmīlības nozare un veselības aprūpe. Absolventu, it īpaši sieviešu, skaits zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomā joprojām ir neliels, un šo absolventu īpatsvars pieaug tikai lēnām, neraugoties uz īpaši šim nolūkam izstrādātiem STEM rīcības plāniem. Prasmju neatbilstība ir skaidrojama arī ar zemo līdzdalību pieaugušo izglītībā. Pašreizējie stimuli pieaugušo izglītības jomā var nesasniegt mazizglītotos cilvēkus, kuru gadījumā prasmju pilnveide varētu pavērt labākas nodarbinātības iespējas. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Darbaspēka trūkuma un prasmju neatbilstības novēršana ir ļoti svarīga svira, ar kuru risināt jautājumus saistībā ar digitālo pārkārtošanos un īstenot zaļo pārkārtošanos, kā arī sasniegt 2030. gada Savienības pamatmērķus nodarbinātības un prasmju jomā. |
| --- | --- |

(32)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Beļģijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar tās darba tirgu, izglītības sistēmu, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. Brīvo darbvietu rādītājs Beļģijā pašlaik ir viens no augstākajiem Savienībā, un darba devējiem ir arvien grūtāk pieņemt darbā darbiniekus ar vajadzīgajām prasmēm. Taču reģionālās atšķirības attiecībā uz līdzdalību darba tirgū ir ievērojamas. Darbaspēka trūkums ir jūtams gan zemas kvalifikācijas, gan augstas kvalifikācijas profesijās, un tas ir konstatējams vairākās nozarēs, tostarp šādās: informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tehniskās un zinātniskās profesijas, viesmīlības nozare un veselības aprūpe. Absolventu, it īpaši sieviešu, skaits zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomā joprojām ir neliels, un šo absolventu īpatsvars pieaug tikai lēnām, neraugoties uz īpaši šim nolūkam izstrādātiem STEM rīcības plāniem. Prasmju neatbilstība ir skaidrojama arī ar zemo līdzdalību pieaugušo izglītībā. Pašreizējie stimuli pieaugušo izglītības jomā var nesasniegt mazizglītotos cilvēkus, kuru gadījumā prasmju pilnveide varētu pavērt labākas nodarbinātības iespējas. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Darbaspēka trūkuma un prasmju neatbilstības novēršana ir ļoti svarīga svira, ar kuru risināt jautājumus saistībā ar digitālo pārkārtošanos un īstenot zaļo pārkārtošanos, kā arī sasniegt 2030. gada Savienības pamatmērķus nodarbinātības un prasmju jomā.

| (33) | Papildus tam, lai nodokļu un pabalstu sistēmā samazinātu faktorus, kas attur no nodarbinātības uzsākšanas, efektīvāki un mērķtiecīgāki aktivizācijas pasākumi varētu palīdzēt piesaistīt lielo neizmantotā darbaspēka potenciālu un mazināt aizvien pieaugošo darbaspēka un prasmju trūkumu. Neizdevīgā stāvoklī esošas grupas, tostarp cilvēki ar zemu izglītības līmeni, migrantu izcelsmi vai invaliditāti, ir mazāk integrēti darba tirgū. Ir konstatējami zemi vidējie rādītāji, kas raksturo pāreju no bezdarba vai neaktivitātes uz nodarbinātību. Tas liecina, ka joprojām ir iespējams stiprināt aktīva darba politikas efektivitāti, jo īpaši tad, ja tiktu izmantoti sistemātiskāki izvērtējumi un integrēti ceļi tādu darba meklētāju virzībā uz iekļaušanu darba tirgū, kuri saskaras ar vairākiem šķēršļiem darba atrašanā. Lai vēl vairāk paaugstinātu nodarbinātības līmeni, būs arī jāīsteno politika ar mērķi veicināt to darba ņēmēju reintegrāciju, kuri atrodas ilgstošā slimības atvaļinājumā (it īpaši izdegšanas un depresijas dēļ, 25 % no visiem gadījumiem) un kuru skaits tagad ievērojami pārsniedz bezdarbnieku skaitu. |
| --- | --- |

(33)

Papildus tam, lai nodokļu un pabalstu sistēmā samazinātu faktorus, kas attur no nodarbinātības uzsākšanas, efektīvāki un mērķtiecīgāki aktivizācijas pasākumi varētu palīdzēt piesaistīt lielo neizmantotā darbaspēka potenciālu un mazināt aizvien pieaugošo darbaspēka un prasmju trūkumu. Neizdevīgā stāvoklī esošas grupas, tostarp cilvēki ar zemu izglītības līmeni, migrantu izcelsmi vai invaliditāti, ir mazāk integrēti darba tirgū. Ir konstatējami zemi vidējie rādītāji, kas raksturo pāreju no bezdarba vai neaktivitātes uz nodarbinātību. Tas liecina, ka joprojām ir iespējams stiprināt aktīva darba politikas efektivitāti, jo īpaši tad, ja tiktu izmantoti sistemātiskāki izvērtējumi un integrēti ceļi tādu darba meklētāju virzībā uz iekļaušanu darba tirgū, kuri saskaras ar vairākiem šķēršļiem darba atrašanā. Lai vēl vairāk paaugstinātu nodarbinātības līmeni, būs arī jāīsteno politika ar mērķi veicināt to darba ņēmēju reintegrāciju, kuri atrodas ilgstošā slimības atvaļinājumā (it īpaši izdegšanas un depresijas dēļ, 25 % no visiem gadījumiem) un kuru skaits tagad ievērojami pārsniedz bezdarbnieku skaitu.

| (34) | Attiecībā uz darbaspēka trūkumu un prasmju neatbilstību pastāv bažas par izglītības sistēmu darbības rezultātiem, iekļautību un taisnīgumu, ņemot vērā arī lielos publiskā sektora izdevumus izglītībai. Izglītības rezultātu atšķirības, kas ir vienas no lielākajām Savienībā, ir cieši saistītas ar skolēnu un studentu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi, un tādējādi rada nevienlīdzību izglītībā. Būtiska nozīme būs tam, lai uzlabotu profesionālās izglītības un apmācības atbilstību darba tirgus prasībām un pievilcību. Pedagogu profesijas stiprināšana, nodrošinot skolotājiem labāku apmācību un pastāvīgu profesionālo izaugsmi un pilnveidojot elastīgākas un pievilcīgākas karjeras iespējas, palīdzētu samazināt kvalificētu skolotāju trūkumu, kas arvien pieaug, kā rezultātā pastāv risks, ka vēl vairāk pieaugs jau esošā nevienlīdzība izglītības jomā. Nesen ir veikti vai plānoti daži pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt pedagogu profesiju. Būs svarīgi turpināt šos pasākumus un uzraudzīt to īstenošanu un ietekmi. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz darbaspēka trūkumu un prasmju neatbilstību pastāv bažas par izglītības sistēmu darbības rezultātiem, iekļautību un taisnīgumu, ņemot vērā arī lielos publiskā sektora izdevumus izglītībai. Izglītības rezultātu atšķirības, kas ir vienas no lielākajām Savienībā, ir cieši saistītas ar skolēnu un studentu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi, un tādējādi rada nevienlīdzību izglītībā. Būtiska nozīme būs tam, lai uzlabotu profesionālās izglītības un apmācības atbilstību darba tirgus prasībām un pievilcību. Pedagogu profesijas stiprināšana, nodrošinot skolotājiem labāku apmācību un pastāvīgu profesionālo izaugsmi un pilnveidojot elastīgākas un pievilcīgākas karjeras iespējas, palīdzētu samazināt kvalificētu skolotāju trūkumu, kas arvien pieaug, kā rezultātā pastāv risks, ka vēl vairāk pieaugs jau esošā nevienlīdzība izglītības jomā. Nesen ir veikti vai plānoti daži pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt pedagogu profesiju. Būs svarīgi turpināt šos pasākumus un uzraudzīt to īstenošanu un ietekmi.

| (35) | Aptuveni 70 % no Beļģijas bruto iekšzemes enerģijas patēriņa sedz fosilās degvielas imports. 2021. gadā nafta veidoja 45 % no Beļģijas energoresursu struktūras, savukārt dabasgāze – 23 %. Dabasgāzes patēriņš Beļģijā laikā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 15 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos 5 gados, kas atbilst 15 % samazinājuma mērķrādītājam, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (17). Beļģija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (18). Atjaunīgā enerģija 2021. gadā veidoja tikai 13 % no enerģijas galapatēriņa. Lai sasniegtu vērienīgākos Savienības mērķrādītājus, Beļģijai līdz 2030. gadam būs ievērojami jāpalielina savs atjaunīgās enerģijas mērķrādītājs, kas patlaban ir 17,5 % un ko Komisija 2020. gada novērtējumā uzskatīja par pārāk pieticīgu. Lai sasniegtu plānoto kodolenerģijas apmēra samazinājumu un apmierinātu prognozēto elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu, būs ievērojami jāpalielina energoefektivitāte un atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars. Taču sauszemes vēja enerģijas projektu izstrādi un ar to saistīto elektrotīkla paplašināšanu vēl aizvien būtiski kavē zemais atbalsta līmenis sabiedrībā un ilga kavēšanās, kas saistīta ar atļauju izsniegšanas procedūrām, jo īpaši sakarā ar atkārtotām un ilgstošām pārsūdzības procedūrām. Var veikt turpmākus pasākumus, lai paātrinātu sauszemes vēja elektrostaciju izvēršanu un ar to saistīto tīkla pastiprināšanu. Telpiskā plānošana un to noteikumu pārskatīšana, ar kuriem nosaka minimālo attālumu no vēja turbīnām līdz lidostām, radariem un militārajām zonām, varētu radīt vairāk vietas vēja enerģijas projektu īstenošanai. Turklāt atļauju izsniegšanu varētu atvieglot, piešķirot vēja enerģijas un tīkla infrastruktūras projektiem sevišķi svarīgu sabiedrības interešu statusu un ātrāk izskatot pārsūdzības. Pašvaldību un iedzīvotāju līdzdalība atjaunīgās enerģijas ražošanas projektos varētu palielināt pieņemamību vietējo iedzīvotāju vidū.
  Jumta saules enerģijas iekārtu (gan maza, gan liela mēroga iekārtu) paplašināšanu varētu vēl vairāk stimulēt, pieņemot reformas, kurās ir paredzētas saistošas prasības lielām sabiedriskajām un komerciālajām ēkām, stimuli mājokļu īpašniekiem un tiesiskais regulējums, kas veicina enerģijas koplietošanu. Turklāt varētu veicināt elastību attiecībā uz pašpatēriņu un pieprasījumu. Proaktīvi izstrādājot integrētākus un saskaņotākus plānus par ieguldījumiem elektrotīklā desmit gadu laikposmā, varētu nepieļaut kavēšanos jaunu vēja enerģijas projektu (un citu atjaunīgo energoresursu) savienošanā ar galalietotājiem (siltumsūkņiem, elektrisko automobiļu uzlādes punktiem), un tādējādi varētu prognozēt gaidāmo rūpnieciskā elektroenerģijas patēriņa pieaugumu. |
| --- | --- |

(35)

Aptuveni 70 % no Beļģijas bruto iekšzemes enerģijas patēriņa sedz fosilās degvielas imports. 2021. gadā nafta veidoja 45 % no Beļģijas energoresursu struktūras, savukārt dabasgāze – 23 %. Dabasgāzes patēriņš Beļģijā laikā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 15 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos 5 gados, kas atbilst 15 % samazinājuma mērķrādītājam, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (17). Beļģija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (18). Atjaunīgā enerģija 2021. gadā veidoja tikai 13 % no enerģijas galapatēriņa. Lai sasniegtu vērienīgākos Savienības mērķrādītājus, Beļģijai līdz 2030. gadam būs ievērojami jāpalielina savs atjaunīgās enerģijas mērķrādītājs, kas patlaban ir 17,5 % un ko Komisija 2020. gada novērtējumā uzskatīja par pārāk pieticīgu. Lai sasniegtu plānoto kodolenerģijas apmēra samazinājumu un apmierinātu prognozēto elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu, būs ievērojami jāpalielina energoefektivitāte un atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars. Taču sauszemes vēja enerģijas projektu izstrādi un ar to saistīto elektrotīkla paplašināšanu vēl aizvien būtiski kavē zemais atbalsta līmenis sabiedrībā un ilga kavēšanās, kas saistīta ar atļauju izsniegšanas procedūrām, jo īpaši sakarā ar atkārtotām un ilgstošām pārsūdzības procedūrām. Var veikt turpmākus pasākumus, lai paātrinātu sauszemes vēja elektrostaciju izvēršanu un ar to saistīto tīkla pastiprināšanu. Telpiskā plānošana un to noteikumu pārskatīšana, ar kuriem nosaka minimālo attālumu no vēja turbīnām līdz lidostām, radariem un militārajām zonām, varētu radīt vairāk vietas vēja enerģijas projektu īstenošanai. Turklāt atļauju izsniegšanu varētu atvieglot, piešķirot vēja enerģijas un tīkla infrastruktūras projektiem sevišķi svarīgu sabiedrības interešu statusu un ātrāk izskatot pārsūdzības. Pašvaldību un iedzīvotāju līdzdalība atjaunīgās enerģijas ražošanas projektos varētu palielināt pieņemamību vietējo iedzīvotāju vidū.

Jumta saules enerģijas iekārtu (gan maza, gan liela mēroga iekārtu) paplašināšanu varētu vēl vairāk stimulēt, pieņemot reformas, kurās ir paredzētas saistošas prasības lielām sabiedriskajām un komerciālajām ēkām, stimuli mājokļu īpašniekiem un tiesiskais regulējums, kas veicina enerģijas koplietošanu. Turklāt varētu veicināt elastību attiecībā uz pašpatēriņu un pieprasījumu. Proaktīvi izstrādājot integrētākus un saskaņotākus plānus par ieguldījumiem elektrotīklā desmit gadu laikposmā, varētu nepieļaut kavēšanos jaunu vēja enerģijas projektu (un citu atjaunīgo energoresursu) savienošanā ar galalietotājiem (siltumsūkņiem, elektrisko automobiļu uzlādes punktiem), un tādējādi varētu prognozēt gaidāmo rūpnieciskā elektroenerģijas patēriņa pieaugumu.

| (36) | Turpmākas politikas reformas un papildu ieguldījumi, kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju enerģētikas, rūpniecības, būvniecības un transporta nozarē, palīdzētu samazināt Beļģijas lielo vispārējo atkarību no fosilās degvielas importa. Energoefektivitātes pieaugumu rūpniecībā varētu stimulēt, uzlabojot brīvprātīgas vienošanās, ieviešot enerģijas ietaupījuma un dekarbonizācijas plānus, kas tiktu attiecināti uz lielākajiem fosilās degvielas lietotājiem, stimulējot elektrifikāciju un rūpniecisko siltumsūkņu izvēršanu un vēl vairāk integrējot aprites ražošanas metodes. Pastāv risks, ka Beļģija nesasniegs savus renovācijas un energoefektivitātes mērķrādītājus, kas noteikti 2030. gadam. Ievērojams izaicinājums vēl aizvien ir fosilās degvielas patēriņa samazināšana ēkās. Tādēļ pašreizējie investīciju centieni energorenovācijā būtu vēl vairāk jāpastiprina un jāpapildina ar tādām politikas reformām kā aizliegums izmantot fosilo degvielu jaunās ēkās, obligāta energoefektīva renovācija, pakāpeniska atteikšanās no fosilajā degvielā bāzētas apkures un stimulu virzīšana uz mazoglekļa apkures risinājumiem, piemēram, siltumsūkņiem un siltuma tīkliem, kas tiek apgādāti ar atgūto enerģiju un atjaunīgo enerģiju. Minētie pasākumi būtu jāpapildina, pielāgojot izglītību un apmācību attiecīgajām zaļajām, tehniskajām prasmēm un nodrošinot pietiekamu skaitu tehnisko darbinieku un būvniecības nozarē strādājošo, kuri ir pienācīgi kvalificēti. Transporta nozarē lielais personīgā autotransporta izmantošanas īpatsvars veido būtisku naftas patēriņa daļu Beļģijā. “Saudzējošas mobilitātes” (piemēram, riteņbraukšanas un kopīgotas mobilitātes) un sabiedriskā transporta izmantošanas veicināšana palīdzētu samazināt privāto automobiļu izmantošanu, kā arī izmaksas, kas saistītas ar ceļu satiksmes sastrēgumiem. Pateicoties pastāvīgiem ieguldījumiem velotransporta infrastruktūrā, veicināšanas iniciatīvām un mērķtiecīgiem stimuliem, velotransports 2022. gadā ir ieguvis lielāku nozīmi kā līdzeklis nokļūšanai uz darbu, it īpaši Flandrijā un Briselē. Tomēr joprojām ir iespējams vēl vairāk veicināt šo saudzējošās mobilitātes veidu, veicot ieguldījumus velotransporta infrastruktūrā un ceļu satiksmes drošībā par labu riteņbraucējiem. Sabiedriskā transporta izmantošana pēc Covid-19 krīzes vēl nav pilnībā atguvusies, un to varētu vēl vairāk veicināt, uzlabojot piepilsētu un starppilsētu pakalpojumus, veicot ieguldījumus autoparka atjaunošanā un palielinot pakalpojumu sniegšanas biežumu. |
| --- | --- |

(36)

Turpmākas politikas reformas un papildu ieguldījumi, kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju enerģētikas, rūpniecības, būvniecības un transporta nozarē, palīdzētu samazināt Beļģijas lielo vispārējo atkarību no fosilās degvielas importa. Energoefektivitātes pieaugumu rūpniecībā varētu stimulēt, uzlabojot brīvprātīgas vienošanās, ieviešot enerģijas ietaupījuma un dekarbonizācijas plānus, kas tiktu attiecināti uz lielākajiem fosilās degvielas lietotājiem, stimulējot elektrifikāciju un rūpniecisko siltumsūkņu izvēršanu un vēl vairāk integrējot aprites ražošanas metodes. Pastāv risks, ka Beļģija nesasniegs savus renovācijas un energoefektivitātes mērķrādītājus, kas noteikti 2030. gadam. Ievērojams izaicinājums vēl aizvien ir fosilās degvielas patēriņa samazināšana ēkās. Tādēļ pašreizējie investīciju centieni energorenovācijā būtu vēl vairāk jāpastiprina un jāpapildina ar tādām politikas reformām kā aizliegums izmantot fosilo degvielu jaunās ēkās, obligāta energoefektīva renovācija, pakāpeniska atteikšanās no fosilajā degvielā bāzētas apkures un stimulu virzīšana uz mazoglekļa apkures risinājumiem, piemēram, siltumsūkņiem un siltuma tīkliem, kas tiek apgādāti ar atgūto enerģiju un atjaunīgo enerģiju. Minētie pasākumi būtu jāpapildina, pielāgojot izglītību un apmācību attiecīgajām zaļajām, tehniskajām prasmēm un nodrošinot pietiekamu skaitu tehnisko darbinieku un būvniecības nozarē strādājošo, kuri ir pienācīgi kvalificēti. Transporta nozarē lielais personīgā autotransporta izmantošanas īpatsvars veido būtisku naftas patēriņa daļu Beļģijā. “Saudzējošas mobilitātes” (piemēram, riteņbraukšanas un kopīgotas mobilitātes) un sabiedriskā transporta izmantošanas veicināšana palīdzētu samazināt privāto automobiļu izmantošanu, kā arī izmaksas, kas saistītas ar ceļu satiksmes sastrēgumiem. Pateicoties pastāvīgiem ieguldījumiem velotransporta infrastruktūrā, veicināšanas iniciatīvām un mērķtiecīgiem stimuliem, velotransports 2022. gadā ir ieguvis lielāku nozīmi kā līdzeklis nokļūšanai uz darbu, it īpaši Flandrijā un Briselē. Tomēr joprojām ir iespējams vēl vairāk veicināt šo saudzējošās mobilitātes veidu, veicot ieguldījumus velotransporta infrastruktūrā un ceļu satiksmes drošībā par labu riteņbraucējiem. Sabiedriskā transporta izmantošana pēc Covid-19 krīzes vēl nav pilnībā atguvusies, un to varētu vēl vairāk veicināt, uzlabojot piepilsētu un starppilsētu pakalpojumus, veicot ieguldījumus autoparka atjaunošanā un palielinot pakalpojumu sniegšanas biežumu.

| (37) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanas, izstrādes un uzturēšanas jomā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu vairākās profesijās, kurās vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās jomā, tostarp inženierbūvniecības un spēkstaciju operatoru profesijās. |
| --- | --- |

(37)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanas, izstrādes un uzturēšanas jomā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu vairākās profesijās, kurās vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās jomā, tostarp inženierbūvniecības un spēkstaciju operatoru profesijās.

| (38) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (19) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(38)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (19) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (39) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Beļģijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu, |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Beļģijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Beļģijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 2 % (20).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Pastiprināt centienus uzlabot ilgtermiņa aprūpes efektivitāti. Veikt nodokļu un pabalstu sistēmu reformu, lai mazinātu faktorus, kas attur no strādāšanas, novirzot nodokļu slogu no darbaspēka un vienkāršojot nodokļu un pabalstu sistēmu. Pārskatīt nodokļu izdevumus, lai samazinātu šo izdevumu kaitīgo ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi.

2.

Nodrošināt efektīvu pārvaldību, lai varētu ātri un stabili īstenot valsts atveseļošanas un noturības plānu. Ātri pabeigt REPowerEU nodaļas iekļaušanu, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu, nodrošinot ciešu konsekvenci un sinerģiju ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Novērst darbaspēka trūkumu un prasmju neatbilstību, jo īpaši stiprinot aktivizācijas politiku (tostarp konsultācijas), lai darba tirgū integrētu neizdevīgā stāvoklī esošas grupas. Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu darbības rezultātus un taisnīgumu un turpināt reformas, kuru mērķis ir stiprināt pedagogu profesiju.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilās degvielas, pastiprinot energoefektivitātes uzlabojumus un samazinot fosilās degvielas izmantošanu ēkās, vēl vairāk stimulējot rūpniecības dekarbonizāciju un veicinot sabiedriskā transporta pakalpojumu piedāvājumu un izmantošanu un saudzējošu mobilitāti. Paātrināt atjaunīgās enerģijas un ar to saistītās tīkla infrastruktūras izvēršanu, vēl vairāk racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, tostarp samazinot pārsūdzības procedūru ilgumu un pieņemot tiesisko regulējumu, lai vēl vairāk veicinātu ieguldījumus atjaunīgo energoresursu enerģijas iekārtās un atvieglinātu enerģijas koplietošanu. pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10161/21 INIT; ST 10161/21 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 1. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulās, 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija neitrāla ietekme, kas atbilst 0 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Beļģijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 1. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Beļģijas potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 5,4 % nominālā izteiksmē (10 gadu vidējais rādītājs).

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

13

(14)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Eiropas Komisija, 2021. gada ziņojums par novecošanu. Tiek prognozēts, ka ilgtermiņa aprūpes izdevumi Beļģijā sasniegs 6 % no IKP saskaņā ar izmaksu konverģences scenāriju un saskaņā ar izmaksu un seguma konverģences scenāriju.

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

18

(19)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

19

(20)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,7 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 23. apsvērumā.

20

---

IETEIKUMI

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/13

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Bulgārijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2023. gada konverģences programmu

(2023/C 312/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Bulgāriju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Bulgāriju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Bulgārija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 15. oktobrī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 4. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Bulgārija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Bulgārija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 15. oktobrī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 4. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Bulgārija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Bulgārija 2023. gada 5. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Bulgārijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Bulgārija 2023. gada 5. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Bulgārijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Bulgāriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Bulgārija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Bulgārija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Bulgārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Bulgāriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Bulgārija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Bulgārija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Bulgārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 3,9 % no IKP 2021. gadā līdz 2,8 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 23,9 % no IKP 2021. gada beigās līdz 22,9 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Bulgārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka saskaņā ar plānu tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Bulgārijai tas būtu jāņem vērā, apspriežot un īstenojot savu 2023. gada budžetu un sagatavojot budžetu 2024. gadam. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 3,9 % no IKP 2021. gadā līdz 2,8 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 23,9 % no IKP 2021. gada beigās līdz 22,9 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Bulgārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka saskaņā ar plānu tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Bulgārijai tas būtu jāņem vērā, apspriežot un īstenojot savu 2023. gada budžetu un sagatavojot budžetu 2024. gadam.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija samazinātas pievienotās vērtības nodokļa likmes apkurei un gāzei, kā arī zemākas akcīzes nodokļa likmes elektroenerģijai, dabasgāzei un sašķidrinātajai gāzei, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija patērētājiem, kas nav mājsaimniecības, un elektroenerģijas sadales sistēmas operatoriem paredzētās subsīdijas par elektroenerģijas patēriņu, subsīdijas mājsaimniecībām par dabasgāzes izmantošanu, kā arī centralizētās siltumapgādes uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, pagaidu nodeva, ko piemēro valsts uzņēmumiem, kuri darbojas enerģētikas nozarē. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,7 % 2021. gadā līdz 1,0 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija samazinātas pievienotās vērtības nodokļa likmes apkurei un gāzei, kā arī zemākas akcīzes nodokļa likmes elektroenerģijai, dabasgāzei un sašķidrinātajai gāzei, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija patērētājiem, kas nav mājsaimniecības, un elektroenerģijas sadales sistēmas operatoriem paredzētās subsīdijas par elektroenerģijas patēriņu, subsīdijas mājsaimniecībām par dabasgāzes izmantošanu, kā arī centralizētās siltumapgādes uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, pagaidu nodeva, ko piemēro valsts uzņēmumiem, kuri darbojas enerģētikas nozarē. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,7 % 2021. gadā līdz 1,0 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Bulgārijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Turklāt Padome Bulgārijai ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Bulgārijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Turklāt Padome Bulgārijai ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 1,2 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Bulgārija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma un citiem Savienības fondiem. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,8 % no IKP (0,9 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP (9). Tādējādi Bulgārija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem. Minētā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 0,9 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Bulgārija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 1,2 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Bulgārija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma un citiem Savienības fondiem. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,8 % no IKP (0,9 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP (9). Tādējādi Bulgārija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem. Minētā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 0,9 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Bulgārija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | 2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,8 % un 2024. gadā – par 3,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (1,5 %) un 2024. gadā (2,4 %), kam par iemeslu galvenokārt ir Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ietvertais negatīvākais pieņēmums par krājumu attīstību – neraugoties uz to, ka Komisijas prognoze par eksportu un importu 2023. gadā ir labvēlīgāka. Mazāks reālā IKP pieaugums attiecībā uz 2024. gadu Komisijas 2023. gada pavasara prognozē galvenokārt izskaidrojams ar lielām negatīvām atšķirībām privātā patēriņa, investīciju un eksporta devumā. |
| --- | --- |

(16)

2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,8 % un 2024. gadā – par 3,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (1,5 %) un 2024. gadā (2,4 %), kam par iemeslu galvenokārt ir Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ietvertais negatīvākais pieņēmums par krājumu attīstību – neraugoties uz to, ka Komisijas prognoze par eksportu un importu 2023. gadā ir labvēlīgāka. Mazāks reālā IKP pieaugums attiecībā uz 2024. gadu Komisijas 2023. gada pavasara prognozē galvenokārt izskaidrojams ar lielām negatīvām atšķirībām privātā patēriņa, investīciju un eksporta devumā.

| (17) | Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 6,1 % no IKP 2023. gadā. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu deficīta pieaugums 2023. gadā galvenokārt izskaidrojams ar pieņemtajiem pasākumiem pensiju un algu palielināšanai, pensiju indeksācijas ietekmi uz inflāciju un vidējo algu, lielākiem izdevumiem par labu sociālajai, veselības un izglītības politikai un ar lielākiem valsts izdevumiem publisko investīciju jomā. Programmā nav ietvertas nekādas citas politikas izmaiņas vai konsolidācijas pasākumi, jo 2023. gada budžets, kas varētu ietvert šādus fiskālās politikas pasākumus, nebija pieņemts līdz konverģences programmas iesniegšanas brīdim. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 22,9 % 2022. gada beigās līdz 26,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,8 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tādēļ, ka ir gaidāmas mazākas publiskās investīcijas un lielāki ieņēmumi gan no nodokļiem, gan no Savienības. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 25 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir izskaidrojama ar mazāku prognozēto deficītu un atšķirīgiem pieņēmumiem par mehānisma īstenošanu un maksājumiem no tā. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 6,1 % no IKP 2023. gadā. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu deficīta pieaugums 2023. gadā galvenokārt izskaidrojams ar pieņemtajiem pasākumiem pensiju un algu palielināšanai, pensiju indeksācijas ietekmi uz inflāciju un vidējo algu, lielākiem izdevumiem par labu sociālajai, veselības un izglītības politikai un ar lielākiem valsts izdevumiem publisko investīciju jomā. Programmā nav ietvertas nekādas citas politikas izmaiņas vai konsolidācijas pasākumi, jo 2023. gada budžets, kas varētu ietvert šādus fiskālās politikas pasākumus, nebija pieņemts līdz konverģences programmas iesniegšanas brīdim. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 22,9 % 2022. gada beigās līdz 26,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,8 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tādēļ, ka ir gaidāmas mazākas publiskās investīcijas un lielāki ieņēmumi gan no nodokļiem, gan no Savienības. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 25 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir izskaidrojama ar mazāku prognozēto deficītu un atšķirīgiem pieņēmumiem par mehānisma īstenošanu un maksājumiem no tā.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts no 2022. gada, jo īpaši subsīdijas patērētājiem, kas nav mājsaimniecības. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji tiek kompensētas ar nodokļiem par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, ar solidaritātes iemaksu, kas paredzēta Padomes Regulā (ES) 2022/1854 (10). Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 1,0 % no IKP. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts no 2022. gada, jo īpaši subsīdijas patērētājiem, kas nav mājsaimniecības. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji tiek kompensētas ar nodokļiem par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, ar solidaritātes iemaksu, kas paredzēta Padomes Regulā (ES) 2022/1854 (10). Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 1,0 % no IKP.

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā (12) Padome ieteica Bulgārijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Bulgārijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Bulgārijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā (12) Padome ieteica Bulgārijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Bulgārijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Bulgārijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 3,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 1,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 % no IKP. Valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Paredzams, ka Bulgārija finansēs papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,9 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā (14). |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 3,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 1,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 % no IKP. Valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Paredzams, ka Bulgārija finansēs papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,9 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā (14).

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,7 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt būs saistīts ar lielākiem ieņēmumiem no Savienības un enerģētikas atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 30,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,8 % apmērā no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 28,1 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,7 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt būs saistīts ar lielākiem ieņēmumiem no Savienības un enerģētikas atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 30,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,8 % apmērā no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 28,1 % 2024. gada beigās.

| (22) | 2023. gada konverģences programmā ir paredzēts līdz 2024. gadam pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,1 % no IKP salīdzinājumā ar 0,8 % no IKP 2023. gadā. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai neaizsargātiem uzņēmumiem. Minētajos pasākumos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada konverģences programmā ir paredzēts līdz 2024. gadam pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,1 % no IKP salīdzinājumā ar 0,8 % no IKP 2023. gadā. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai neaizsargātiem uzņēmumiem. Minētajos pasākumos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti.

| (23) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,6 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(23)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,6 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (24) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 5,4 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, kurus rada enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga izbeigšana, kam par iemeslu galvenokārt ir ikgadējais pensiju palielinājums un dažu publiskā sektora algu plānotais pieaugums, kas vairāk nekā atsver enerģētikas atbalsta pasākumu izbeigšanas pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(24)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 5,4 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, kurus rada enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga izbeigšana, kam par iemeslu galvenokārt ir ikgadējais pensiju palielinājums un dažu publiskā sektora algu plānotais pieaugums, kas vairāk nekā atsver enerģētikas atbalsta pasākumu izbeigšanas pozitīvo ietekmi.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 4 % no IKP 2023. gadā līdz 4,6 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, tostarp, izmantojot mehānismu. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 4 % no IKP 2023. gadā līdz 4,6 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, tostarp, izmantojot mehānismu.

| (26) | 2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, sasniedzot 4,9 % no IKP 2025. gadā un 5 % līdz 2026. gadam. Tādējādi nav plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts atgriezīsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 30,7 % 2024. gada beigās līdz 37,1 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, sasniedzot 4,9 % no IKP 2025. gadā un 5 % līdz 2026. gadam. Tādējādi nav plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts atgriezīsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 30,7 % 2024. gada beigās līdz 37,1 % 2026. gada beigās.

| (27) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, tomēr ar aizvien lielāku kavēšanās risku. Bulgārija ir iesniegusi vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst plānā ietvertajiem 22 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāti kopumā 1,37 miljardi EUR. Augsta valdības nestabilitātes līmeņa dēļ ir aizkavējušās svarīgas likumdošanas reformas, piemēram, attiecībā uz publisko iepirkumu, korupcijas apkarošanu un ģenerālprokurora pārskatatbildību. Politiskās stabilitātes un administratīvo spēju trūkums nozīmēja arī to, ka palēninājās darbs pie vairāku svarīgu investīciju īstenošanas enerģētikas un transporta jomā, kā arī to, ka tika apšaubīti plāna galvenie aspekti, proti, enerģētikas nozares dekarbonizācija. Otrais maksājuma pieprasījums ir aizkavējies; tagad ir plānots to iesniegt 2023. gada septembrī. Tomēr ir būtisks risks, ka maksājuma pieprasījuma iesniegšanas brīdī nebūs izpildīti vairāki atskaites punkti un mērķrādītāji, kas saistīti ar svarīgākajām reformām. Patlaban norit darbs pie plāna papildinājuma un REPowerEU nodaļas. Politiskās situācijas dēļ joprojām ir neskaidrs minētā darba pabeigšanas grafiks. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Bulgārijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, tomēr ar aizvien lielāku kavēšanās risku. Bulgārija ir iesniegusi vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst plānā ietvertajiem 22 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāti kopumā 1,37 miljardi EUR. Augsta valdības nestabilitātes līmeņa dēļ ir aizkavējušās svarīgas likumdošanas reformas, piemēram, attiecībā uz publisko iepirkumu, korupcijas apkarošanu un ģenerālprokurora pārskatatbildību. Politiskās stabilitātes un administratīvo spēju trūkums nozīmēja arī to, ka palēninājās darbs pie vairāku svarīgu investīciju īstenošanas enerģētikas un transporta jomā, kā arī to, ka tika apšaubīti plāna galvenie aspekti, proti, enerģētikas nozares dekarbonizācija. Otrais maksājuma pieprasījums ir aizkavējies; tagad ir plānots to iesniegt 2023. gada septembrī. Tomēr ir būtisks risks, ka maksājuma pieprasījuma iesniegšanas brīdī nebūs izpildīti vairāki atskaites punkti un mērķrādītāji, kas saistīti ar svarīgākajām reformām. Patlaban norit darbs pie plāna papildinājuma un REPowerEU nodaļas. Politiskās situācijas dēļ joprojām ir neskaidrs minētā darba pabeigšanas grafiks. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Bulgārijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (28) | Komisija 2022. gadā apstiprināja visus Bulgārijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, izņemot Taisnīgas pārkārtošanās fonda prioritāti un taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plānus, kuriem ir izšķiroša nozīme, lai mazinātu pārkārtošanās ietekmi uz ogļu ieguves reģioniem. Kohēzijas politikas programmu pieņemšana, kā arī to ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Bulgārijā. |
| --- | --- |

(28)

Komisija 2022. gadā apstiprināja visus Bulgārijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, izņemot Taisnīgas pārkārtošanās fonda prioritāti un taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plānus, kuriem ir izšķiroša nozīme, lai mazinātu pārkārtošanās ietekmi uz ogļu ieguves reģioniem. Kohēzijas politikas programmu pieņemšana, kā arī to ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Bulgārijā.

| (29) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Bulgārijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar ekonomikas un enerģijas ražošanas dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

(29)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Bulgārijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar ekonomikas un enerģijas ražošanas dekarbonizāciju.

| (30) | Bulgārijai vēl aizvien ir oglekļietilpīgākā ekonomika Savienībā, un valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāte ir vairāk nekā četras reizes lielāka nekā Savienības vidējais rādītājs. Fosilās degvielas īpatsvars Bulgārijas energoresursu struktūrā 2021. gadā bija 63 %, no oglēm ražotās enerģijas īpatsvars sasniedza 26 %, savukārt kodolenerģijas īpatsvars bija 22 % un atjaunīgo energoresursu īpatsvars sasniedza 15 % (mazāk nekā Savienības vidējais atjaunīgo energoresursu īpatsvars, kas ir 18 %). Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverta reforma ekonomikas, it īpaši enerģētikas nozares, dekarbonizācijas stratēģiskajam satvaram. Tajā ir ietverta Enerģētikas pārkārtošanas komisijas izstrādātu scenāriju un ieteikumu sagatavošana; pēc tam Nacionālajā asamblejā paredzēts pieņemt ceļvedi virzībā uz klimatneitralitāti, nosakot galīgo termiņu ogļu/lignīta izmantošanas izbeigšanai vēlākais līdz 2038. gadam. Kaut arī Enerģētikas pārkārtošanas komisija tika izveidota 2022. gadā, komisijas ieteikuma ziņojuma izstrāde ir aizkavējusies. Turklāt Nacionālā asambleja 2023. gada janvārī pieņēma rezolūciju, ar ko valdībai uzliek par pienākumu risināt atkārtotas sarunas par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā paredzētajām dekarbonizācijas saistībām, tostarp par investīcijām elektroenerģijas uzkrāšanā. |
| --- | --- |

(30)

Bulgārijai vēl aizvien ir oglekļietilpīgākā ekonomika Savienībā, un valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāte ir vairāk nekā četras reizes lielāka nekā Savienības vidējais rādītājs. Fosilās degvielas īpatsvars Bulgārijas energoresursu struktūrā 2021. gadā bija 63 %, no oglēm ražotās enerģijas īpatsvars sasniedza 26 %, savukārt kodolenerģijas īpatsvars bija 22 % un atjaunīgo energoresursu īpatsvars sasniedza 15 % (mazāk nekā Savienības vidējais atjaunīgo energoresursu īpatsvars, kas ir 18 %). Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverta reforma ekonomikas, it īpaši enerģētikas nozares, dekarbonizācijas stratēģiskajam satvaram. Tajā ir ietverta Enerģētikas pārkārtošanas komisijas izstrādātu scenāriju un ieteikumu sagatavošana; pēc tam Nacionālajā asamblejā paredzēts pieņemt ceļvedi virzībā uz klimatneitralitāti, nosakot galīgo termiņu ogļu/lignīta izmantošanas izbeigšanai vēlākais līdz 2038. gadam. Kaut arī Enerģētikas pārkārtošanas komisija tika izveidota 2022. gadā, komisijas ieteikuma ziņojuma izstrāde ir aizkavējusies. Turklāt Nacionālā asambleja 2023. gada janvārī pieņēma rezolūciju, ar ko valdībai uzliek par pienākumu risināt atkārtotas sarunas par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā paredzētajām dekarbonizācijas saistībām, tostarp par investīcijām elektroenerģijas uzkrāšanā.

| (31) | Sarežģītos apstākļos Bulgārija ir apliecinājusi augstu gāzes piegādes drošības pakāpi, jo īpaši, ņemot vērā to, ka neilgi pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā tika pārtraukta gāzes piegāde no Krievijas. Bulgārijai izdevās noslēgt īstermiņa līgumus par sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) piegādi caur Grieķiju. 2022. gada oktobrī sāka darboties Grieķijas un Bulgārijas gāzes starpsavienojums (IGB). Tas ļāva Bulgārijai pilnā apmērā saņemt ar līgumu noslēgtās piegādes no Azerbaidžānas (1 miljards m3 gadā, kas atbilst aptuveni 30 % no iekšzemes patēriņa). Gāzes īpatsvars energoresursu struktūrā bija 14 %, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (23 %). Rūpniecība joprojām ir lielākā gāzes patērētāja – tā patērē 42 %, ieskaitot ar enerģiju nesaistītus lietojumus. Centralizētās siltumapgādes sistēmas lielākajās pilsētās – Sofijā un Plovdivā – ir atkarīgas no dabasgāzes, un uz tām attiecas aptuveni viena trešdaļa no Bulgārijas kopējā dabasgāzes patēriņa. Dabasgāzes patēriņš Bulgārijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 22 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (17). Bulgārija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(31)

Sarežģītos apstākļos Bulgārija ir apliecinājusi augstu gāzes piegādes drošības pakāpi, jo īpaši, ņemot vērā to, ka neilgi pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā tika pārtraukta gāzes piegāde no Krievijas. Bulgārijai izdevās noslēgt īstermiņa līgumus par sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) piegādi caur Grieķiju. 2022. gada oktobrī sāka darboties Grieķijas un Bulgārijas gāzes starpsavienojums (IGB). Tas ļāva Bulgārijai pilnā apmērā saņemt ar līgumu noslēgtās piegādes no Azerbaidžānas (1 miljards m3 gadā, kas atbilst aptuveni 30 % no iekšzemes patēriņa). Gāzes īpatsvars energoresursu struktūrā bija 14 %, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (23 %). Rūpniecība joprojām ir lielākā gāzes patērētāja – tā patērē 42 %, ieskaitot ar enerģiju nesaistītus lietojumus. Centralizētās siltumapgādes sistēmas lielākajās pilsētās – Sofijā un Plovdivā – ir atkarīgas no dabasgāzes, un uz tām attiecas aptuveni viena trešdaļa no Bulgārijas kopējā dabasgāzes patēriņa. Dabasgāzes patēriņš Bulgārijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 22 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (17). Bulgārija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (18).

| (32) | Atjaunīgo energoresursu jomā Bulgārijai vēl jānovērš šķēršļi atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtu uzstādīšanai un savienošanai ar tīklu, kas ir daļa no atveseļošanas un noturības plānā ietvertajām saistībām. Komisija 2023. gada janvārī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 260. panta 3. punktu vērsās Eiropas Savienības Tiesā pret Bulgāriju par nespēju valsts tiesību aktos transponēt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (19). Lielāka koncentrēšanās uz enerģijas uzkrāšanu palīdzētu paātrināt atjaunīgo energoresursu izvēršanu Bulgārijā tīkla mērogā. Turklāt tīkla pārvaldības uzlabošana nolūkā padarīt to elastīgāku varētu atvieglināt papildu atjaunīgo energoresursu iekārtu integrāciju. Vienlaikus Bulgārijai būtu jāturpina attīstīt tādus enerģijas starpsavienotājus ar kaimiņvalstīm, kuriem ir pietiekama jauda. Investīcijas fosilās degvielas infrastruktūrā jāierobežo līdz absolūti nepieciešamajam līmenim, un minētā infrastruktūra ir jāprojektē tā, lai tā būtu nākotnes prasībām atbilstoša ar nolūku izvairīties no aprobežošanās ar tehnoloģijām, kuras neatbilst klimata mērķiem vai palielina enerģētikas pārkārtošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(32)

Atjaunīgo energoresursu jomā Bulgārijai vēl jānovērš šķēršļi atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtu uzstādīšanai un savienošanai ar tīklu, kas ir daļa no atveseļošanas un noturības plānā ietvertajām saistībām. Komisija 2023. gada janvārī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 260. panta 3. punktu vērsās Eiropas Savienības Tiesā pret Bulgāriju par nespēju valsts tiesību aktos transponēt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (19). Lielāka koncentrēšanās uz enerģijas uzkrāšanu palīdzētu paātrināt atjaunīgo energoresursu izvēršanu Bulgārijā tīkla mērogā. Turklāt tīkla pārvaldības uzlabošana nolūkā padarīt to elastīgāku varētu atvieglināt papildu atjaunīgo energoresursu iekārtu integrāciju. Vienlaikus Bulgārijai būtu jāturpina attīstīt tādus enerģijas starpsavienotājus ar kaimiņvalstīm, kuriem ir pietiekama jauda. Investīcijas fosilās degvielas infrastruktūrā jāierobežo līdz absolūti nepieciešamajam līmenim, un minētā infrastruktūra ir jāprojektē tā, lai tā būtu nākotnes prasībām atbilstoša ar nolūku izvairīties no aprobežošanās ar tehnoloģijām, kuras neatbilst klimata mērķiem vai palielina enerģētikas pārkārtošanas izmaksas.

| (33) | Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas investīcijas vairāk nekā 1 miljarda EUR apmērā, kuru mērķis ir uzlabot energoefektivitāti gan sabiedriskajās, gan privātajās ēkās, kas nozīmē to, ka projekti uz vietas ir jāīsteno praksē. Valsts dekarbonizācijas fonda izveide, kas gaidāma 2023. gadā, ir ļoti būtiska, lai varētu sasniegt Bulgārijas ilgtermiņa stratēģiju ēku fonda renovācijas jomā, kā arī piesaistītu vairāk privāto investīciju, kas panākams, pielāgojot valsts pieeju attiecībā uz renovācijas programmām. Ir vajadzīgi papildu centieni, lai strukturāli novērstu enerģētiskās nabadzības problēmu, jo īpaši, izmantojot specifiski šim nolūkam paredzētas shēmas un tehnisko un administratīvo palīdzību, ar ko ņem vērā neaizsargāto iedzīvotāju grupu vajadzības. Lai Bulgārija atbilstu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vajadzīgas vērienīgākas ieceres siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai. |
| --- | --- |

(33)

Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas investīcijas vairāk nekā 1 miljarda EUR apmērā, kuru mērķis ir uzlabot energoefektivitāti gan sabiedriskajās, gan privātajās ēkās, kas nozīmē to, ka projekti uz vietas ir jāīsteno praksē. Valsts dekarbonizācijas fonda izveide, kas gaidāma 2023. gadā, ir ļoti būtiska, lai varētu sasniegt Bulgārijas ilgtermiņa stratēģiju ēku fonda renovācijas jomā, kā arī piesaistītu vairāk privāto investīciju, kas panākams, pielāgojot valsts pieeju attiecībā uz renovācijas programmām. Ir vajadzīgi papildu centieni, lai strukturāli novērstu enerģētiskās nabadzības problēmu, jo īpaši, izmantojot specifiski šim nolūkam paredzētas shēmas un tehnisko un administratīvo palīdzību, ar ko ņem vērā neaizsargāto iedzīvotāju grupu vajadzības. Lai Bulgārija atbilstu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vajadzīgas vērienīgākas ieceres siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai.

| (34) | Laikposmā no 2005. gada līdz 2021. gadam iekšzemes transporta (izņemot aviāciju) radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas Bulgārijā ir palielinājušās par 19,5 %, savukārt Savienībā tās vidēji ir samazinājušās par 7,5 %. Minētā nozare ir atbildīga par aptuveni ceturto daļu no valsts siltumnīcefekta gāzu emisijām. Bulgārijā bezemisiju vieglo pasažieru automobiļu ieviešana norit gausi, un ir mazs publisko elektrouzlādes punktu blīvums. Eiropas transporta tīkla Bulgārijas posma attīstība ir aizkavējusies, jo īpaši attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūru: tas kavē multimodalitāti un transporta efektivitātes un ilgtspējas uzlabošanas potenciālu. Gaisa piesārņojums būtiski apdraud Bulgārijas iedzīvotāju veselību. |
| --- | --- |

(34)

Laikposmā no 2005. gada līdz 2021. gadam iekšzemes transporta (izņemot aviāciju) radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas Bulgārijā ir palielinājušās par 19,5 %, savukārt Savienībā tās vidēji ir samazinājušās par 7,5 %. Minētā nozare ir atbildīga par aptuveni ceturto daļu no valsts siltumnīcefekta gāzu emisijām. Bulgārijā bezemisiju vieglo pasažieru automobiļu ieviešana norit gausi, un ir mazs publisko elektrouzlādes punktu blīvums. Eiropas transporta tīkla Bulgārijas posma attīstība ir aizkavējusies, jo īpaši attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūru: tas kavē multimodalitāti un transporta efektivitātes un ilgtspējas uzlabošanas potenciālu. Gaisa piesārņojums būtiski apdraud Bulgārijas iedzīvotāju veselību.

| (35) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Bulgārijā 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu vairākās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas specifiskas prasmes vai zināšanas (20). No Eiropas Sociālā fonda Plus līdzekļiem 2021.–2027. gadā ir atvēlēti 152 miljoni EUR, kas paredzēti zaļo prasmju un darbvietu veicināšanas pasākumiem. Arī Taisnīgas pārkārtošanās fonds paver iespēju pievērsties zaļās pārkārtošanās sociālajai dimensijai attiecībā uz trim atbalsttiesīgajiem valsts reģioniem. |
| --- | --- |

(35)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Bulgārijā 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu vairākās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas specifiskas prasmes vai zināšanas (20). No Eiropas Sociālā fonda Plus līdzekļiem 2021.–2027. gadā ir atvēlēti 152 miljoni EUR, kas paredzēti zaļo prasmju un darbvietu veicināšanas pasākumiem. Arī Taisnīgas pārkārtošanās fonds paver iespēju pievērsties zaļās pārkārtošanās sociālajai dimensijai attiecībā uz trim atbalsttiesīgajiem valsts reģioniem.

| (36) | Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(36)

Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Bulgārijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 4,6 % (22).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Nodrošināt efektīvu pārvaldības struktūru un uzlabot administratīvās spējas, lai varētu ātri un stabili īstenot valsts atveseļošanas un noturības plānu. Ātri pabeigt REPowerEU nodaļas izstrādi, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām un paātrināt enerģētikas pārkārtošanu, ātrāk ieviešot atjaunīgos energoresursus un vienlaikus nodrošinot uzkrāšanas iespējas, lai tādējādi palielinātu energosistēmas elastību. Stiprināt elektrotīkla infrastruktūru un uzlabot tās pārvaldību, racionalizējot pieslēguma procedūras un ieviešot viedtīkla elementus. Turpināt centienus palielināt starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm. Paātrināt ēku renovāciju, lai stimulētu energoefektivitāti un novērstu enerģētiskās nabadzības problēmu. Veicināt jaunus nākotnes prasībām atbilstošus risinājumus centralizētās siltumapgādes un ilgtspējīga pilsētas transporta jomā un paātrināt dzelzceļa infrastruktūras attīstību. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 8091/2022 INIT; ST 8091/2022 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 6. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Padomes Regula (ES) 2022/1854 (2022. gada 6. oktobris) par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai (OV L 261 I, 7.10.2022., 1. lpp.).

10

(11)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Bulgārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2022. gada konverģences programmu (OV C 334, 1.9.2022., 11. lpp.).

12

(13)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Bulgārijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 12,9 %.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

14

(15)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

15

(16)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

19

(20)  Ziņojums par darbaspēka trūkumu 2022. gadā, Eiropas Darba iestāde.

20

(21)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.

21

(22)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 23. apsvērumā.

22

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/22

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Čehijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2023. gada konverģences programmu

(2023/C 312/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāku īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāku īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Čehiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Čehiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Čehija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 1. jūnijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 8. septembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Čehijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Čehija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Čehija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 1. jūnijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 8. septembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Čehijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Čehija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Čehija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktu 2023. gada 13. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 28. aprīlī – savu 2023. gada konverģences programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Čehijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Čehija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktu 2023. gada 13. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 28. aprīlī – savu 2023. gada konverģences programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Čehijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Čehiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Čehija īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Čehija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Čehijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Čehiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Čehija īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Čehija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Čehijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Čehiju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Čehijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Konkrēti, neaizsargātība ir saistīta ar cenu konkurenci un mājokļu cenām, taču nākotnes perspektīvā tā, visticamāk, būs ierobežota, jo mājsaimniecību parāds ir ierobežotā apmērā un ir paredzams, ka inflācija būtiski – straujāk nekā vidēji Savienībā – palēnināsies. Ekonomiku spēcīgi ietekmēja enerģijas cenu satricinājums ātri pieaugošas inflācijas apstākļos. Inflācijas paātrināšanos ir veicinājusi arī vaļīga fiskālā nostāja, kas īstenota kopš Covid-19 pandēmijas. Kaut arī vispārējais cenu spiediens joprojām ir augsts, ir paredzams, ka daļēji atjaunosies cenu konkurence enerģijas cenu krituma apstākļos, un nav tūlītēju problēmu ārējai ilgtspējai. Paredzams, ka inflācija palēnināsies ievērojami straujāk nekā vidēji Savienībā. Taču, ja inflācija saglabāsies, tā varētu radīt zināmus riskus Čehijas konkurētspējai. Nesenās tekošā konta pasliktināšanās dēļ ir nepieciešama cieša turpmākā uzraudzība. Pēdējos gados ir strauji pieaudzis pieprasījums pēc mājokļiem, kuru veicināja zemas procentu likmes, liels ienākumu pieaugums un mīkstināti makroprudenciālie pasākumi, un mājokļu piedāvājums nevarēja turēt līdzi pieprasījumam. Pandēmijas laikā mājokļu cenas palielinājās straujāk, taču 2022. gada vidū šis pieaugums sāka pierimt, kam par iemeslu bija augstākas procentu likmes un stingrāki kreditēšanas nosacījumi. Tomēr šķiet, ka riski būtiskai mājokļu cenu korekcijai ir zemi, mājsaimniecību parāds ir ierobežotā apmērā un banku nozare ir stabila. Taču vēl aizvien ierobežots piedāvājums vidējā termiņā varētu arī turpmāk būt iemesls cenu kāpumam. Jāturpina inflācijas ierobežošanas centieni. Lai strauji samazinātu inflāciju, ir būtiski jāpalēnina pieprasījuma pieaugums, ko savukārt var panākt, īstenojot pietiekami stingru monetāro un fiskālo politiku. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Čehiju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Čehijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Konkrēti, neaizsargātība ir saistīta ar cenu konkurenci un mājokļu cenām, taču nākotnes perspektīvā tā, visticamāk, būs ierobežota, jo mājsaimniecību parāds ir ierobežotā apmērā un ir paredzams, ka inflācija būtiski – straujāk nekā vidēji Savienībā – palēnināsies. Ekonomiku spēcīgi ietekmēja enerģijas cenu satricinājums ātri pieaugošas inflācijas apstākļos. Inflācijas paātrināšanos ir veicinājusi arī vaļīga fiskālā nostāja, kas īstenota kopš Covid-19 pandēmijas. Kaut arī vispārējais cenu spiediens joprojām ir augsts, ir paredzams, ka daļēji atjaunosies cenu konkurence enerģijas cenu krituma apstākļos, un nav tūlītēju problēmu ārējai ilgtspējai. Paredzams, ka inflācija palēnināsies ievērojami straujāk nekā vidēji Savienībā. Taču, ja inflācija saglabāsies, tā varētu radīt zināmus riskus Čehijas konkurētspējai. Nesenās tekošā konta pasliktināšanās dēļ ir nepieciešama cieša turpmākā uzraudzība. Pēdējos gados ir strauji pieaudzis pieprasījums pēc mājokļiem, kuru veicināja zemas procentu likmes, liels ienākumu pieaugums un mīkstināti makroprudenciālie pasākumi, un mājokļu piedāvājums nevarēja turēt līdzi pieprasījumam. Pandēmijas laikā mājokļu cenas palielinājās straujāk, taču 2022. gada vidū šis pieaugums sāka pierimt, kam par iemeslu bija augstākas procentu likmes un stingrāki kreditēšanas nosacījumi. Tomēr šķiet, ka riski būtiskai mājokļu cenu korekcijai ir zemi, mājsaimniecību parāds ir ierobežotā apmērā un banku nozare ir stabila. Taču vēl aizvien ierobežots piedāvājums vidējā termiņā varētu arī turpmāk būt iemesls cenu kāpumam. Jāturpina inflācijas ierobežošanas centieni. Lai strauji samazinātu inflāciju, ir būtiski jāpalēnina pieprasījuma pieaugums, ko savukārt var panākt, īstenojot pietiekami stingru monetāro un fiskālo politiku.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Čehijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,1 % no IKP 2021. gadā līdz 3,6 % no IKP 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds palielinājās no 42,0 % no IKP 2021. gada beigās līdz 44,1 % no IKP 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Čehijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Čehijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Čehijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,1 % no IKP 2021. gadā līdz 3,6 % no IKP 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds palielinājās no 42,0 % no IKP 2021. gada beigās līdz 44,1 % no IKP 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Čehijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Čehijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinošie pasākumi 2022. gadā cita starpā bija akcīzes nodokļa samazinājums benzīnam un dīzeļdegvielai, uzņēmumiem piemērojamā autoceļu nodokļa atcelšana un tās papildu maksas samazināšana, kas galalietotājiem jāmaksā par atjaunīgo enerģiju; savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija vienreizējs maksājums enerģijas rēķinu samazināšanai (“ietaupījumu tarifs”), atbalsts augstu enerģijas cenu skartajai rūpniecībai un vienreizējs pabalsts bērniem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,7 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,0 % 2021. gadā līdz 0,1 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinošie pasākumi 2022. gadā cita starpā bija akcīzes nodokļa samazinājums benzīnam un dīzeļdegvielai, uzņēmumiem piemērojamā autoceļu nodokļa atcelšana un tās papildu maksas samazināšana, kas galalietotājiem jāmaksā par atjaunīgo enerģiju; savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija vienreizējs maksājums enerģijas rēķinu samazināšanai (“ietaupījumu tarifs”), atbalsts augstu enerģijas cenu skartajai rūpniecībai un vienreizējs pabalsts bērniem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,7 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,0 % 2021. gadā līdz 0,1 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Čehijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Čehijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija kopumā neitrāla, proti, – 0,1 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Čehija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu, tostarp ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,1 % no IKP (1,1 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (9). Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Čehija pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tādējādi Čehija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija kopumā neitrāla, proti, – 0,1 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Čehija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu, tostarp ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,1 % no IKP (1,1 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (9). Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Čehija pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tādējādi Čehija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome.

| (17) | 2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,1 % un 2024. gadā – par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir paredzēts līdzīgs reālā IKP pieaugums, proti, par 0,2 % 2023. gadā un par 2,6 % 2024. gadā. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,1 % un 2024. gadā – par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir paredzēts līdzīgs reālā IKP pieaugums, proti, par 0,2 % 2023. gadā un par 2,6 % 2024. gadā.

| (18) | Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 3,5 % no IKP 2023. gadā. Nelielais samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus izdevumus, piemēram, subsīdijas, kas saistītas ar enerģētikas atbalsta pasākumiem, vai lielākus bruto ieguldījumus pamatkapitālā, kurus kompensē mazāks pieaugums citos izdevumu posteņos un lielāki ieņēmumi no Savienības fondiem. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 44,1 % 2022. gada beigās līdz 43,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 3,6 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 42,9 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir izskaidrojama ar prognozēto nominālā IKP lielāku pieaugumu. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 3,5 % no IKP 2023. gadā. Nelielais samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus izdevumus, piemēram, subsīdijas, kas saistītas ar enerģētikas atbalsta pasākumiem, vai lielākus bruto ieguldījumus pamatkapitālā, kurus kompensē mazāks pieaugums citos izdevumu posteņos un lielāki ieņēmumi no Savienības fondiem. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 44,1 % 2022. gada beigās līdz 43,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 3,6 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 42,9 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir izskaidrojama ar prognozēto nominālā IKP lielāku pieaugumu.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts pēc 2022. gada (jo īpaši: papildu maksas, ko galalietotāji maksā par atjaunīgo enerģiju, samazināšana un akcīzes nodokļa samazinājums dīzeļdegvielai), un jauni pasākumi, piemēram, elektroenerģijas un gāzes cenu griesti un atbalsts siltumapgādes nozarē. Šo pasākumu izmaksas daļēji tiek kompensētas ar nodokļiem par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, ar nodevu, ko elektroenerģijas ražotāji maksā par ieņēmumiem, kuri pārsniedz konkrētu cenas līmeni, un ar nodokli par negaidītu papildu peļņu, ko uzliek uzņēmumiem, kuri darbojas elektroenerģijas un gāzes ražošanas un tirdzniecības jomā, kā arī fosilās degvielas ieguves, degvielas un naftas ķīmijas nozarē. Ņemot vērā šos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadā būs 1,3 % no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām samazināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts pēc 2022. gada (jo īpaši: papildu maksas, ko galalietotāji maksā par atjaunīgo enerģiju, samazināšana un akcīzes nodokļa samazinājums dīzeļdegvielai), un jauni pasākumi, piemēram, elektroenerģijas un gāzes cenu griesti un atbalsts siltumapgādes nozarē. Šo pasākumu izmaksas daļēji tiek kompensētas ar nodokļiem par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, ar nodevu, ko elektroenerģijas ražotāji maksā par ieņēmumiem, kuri pārsniedz konkrētu cenas līmeni, un ar nodokli par negaidītu papildu peļņu, ko uzliek uzņēmumiem, kuri darbojas elektroenerģijas un gāzes ražošanas un tirdzniecības jomā, kā arī fosilās degvielas ieguves, degvielas un naftas ķīmijas nozarē. Ņemot vērā šos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadā būs 1,3 % no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām samazināsies par 0,1 procentpunktu no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Čehijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Čehijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Čehijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Čehijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Čehijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Čehijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 1,4 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā būs bijusi kopumā neitrāla (– 0,1 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī zemākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,5 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Čehija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām un enerģētiskajai drošībai, piemēram, pasākumus energoefektivitātes uzlabošanai sabiedriskajās ēkās vai investīcijas dzelzceļā vai digitālajos pakalpojumos, kuras daļēji tiek finansētas no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 1,4 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā būs bijusi kopumā neitrāla (– 0,1 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī zemākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,5 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Čehija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām un enerģētiskajai drošībai, piemēram, pasākumus energoefektivitātes uzlabošanai sabiedriskajās ēkās vai investīcijas dzelzceļā vai digitālajos pakalpojumos, kuras daļēji tiek finansētas no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,9 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt saistīts ar enerģētikas atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu, kā rezultātā samazinās subsīdijas, un ar sociālo maksājumu mazāku palielinājumu salīdzinājumā ar nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 44,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 3,0 % apmērā no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 43,1 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,9 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt saistīts ar enerģētikas atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu, kā rezultātā samazinās subsīdijas, un ar sociālo maksājumu mazāku palielinājumu salīdzinājumā ar nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 44,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 3,0 % apmērā no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 43,1 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,0 % no IKP salīdzinājumā ar 1,3 % no IKP 2023. gadā. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,0 % no IKP salīdzinājumā ar 1,3 % no IKP 2023. gadā. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 6,0 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju un saglabājoties varētu izraisīt konkurētspējas zudumu. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,3 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 6,0 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju un saglabājoties varētu izraisīt konkurētspējas zudumu. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,3 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 3,0 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 3,0 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 4,9 % no IKP 2023. gadā līdz 4,4 % no IKP 2024. gadā. Zemākas investīcijas atspoguļo zemākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko Savienība finansē ar instrumentiem, kuri nav mehānisms. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 4,9 % no IKP 2023. gadā līdz 4,4 % no IKP 2024. gadā. Zemākas investīcijas atspoguļo zemākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko Savienība finansē ar instrumentiem, kuri nav mehānisms.

| (27) | 2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,4 % no IKP 2025. gadā un 2,2 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 44,0 % 2024. gada beigās līdz 45,0 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,4 % no IKP 2025. gadā un 2,2 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 44,0 % 2024. gada beigās līdz 45,0 % 2026. gada beigās.

| (28) | Čehija saskaras ar vidēja termiņa un ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas riskiem. Strukturālās bilances pasliktināšanos ir izraisījuši vairāki fiskālie pasākumi, kuri veikti pēdējos trīs gados un kuriem ir pastāvīga ietekme, tostarp iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes samazinājums un vairākas sociālā nodrošinājuma izdevumu indeksācijas virs likumā noteiktā minimuma. Ar sabiedrības novecošanu saistīto izmaksu pieaugums rada papildu spiedienu uz fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Paredzams, ka vecumatkarības koeficienta prognozētais divkāršojums (16) un pensionēšanās vecuma maksimuma noteikšana attiecībā uz laikposmu pēc 2030. gada izraisīs pensiju izdevumu pieaugumu no 8,8 % no IKP 2030. gadā līdz 11,4 % līdz 2050. gadam. Turklāt tiek prognozēts, ka sabiedrības novecošanas dēļ valsts izdevumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei līdz 2070. gadam pieaugs attiecīgi par 0,9 procentpunktiem un 1,7 procentpunktiem no IKP. Iespējamie pasākumi fiskālās ilgtspējas nodrošināšanai ilgtemiņā ietver pensionēšanās vecuma pielāgošanu paredzamā mūža ilguma pieaugumam, stimulu nodrošināšanu, lai palielinātu vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalības līmeni, priekšlaicīgas pensionēšanās ierobežošanu, pensiju indeksācijas likmju pielāgošanu un darbaspēka piedāvājuma palielināšanu, lai nodrošinātu lielākus ieņēmumus par labu pensiju sistēmai. |
| --- | --- |

(28)

Čehija saskaras ar vidēja termiņa un ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas riskiem. Strukturālās bilances pasliktināšanos ir izraisījuši vairāki fiskālie pasākumi, kuri veikti pēdējos trīs gados un kuriem ir pastāvīga ietekme, tostarp iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes samazinājums un vairākas sociālā nodrošinājuma izdevumu indeksācijas virs likumā noteiktā minimuma. Ar sabiedrības novecošanu saistīto izmaksu pieaugums rada papildu spiedienu uz fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Paredzams, ka vecumatkarības koeficienta prognozētais divkāršojums (16) un pensionēšanās vecuma maksimuma noteikšana attiecībā uz laikposmu pēc 2030. gada izraisīs pensiju izdevumu pieaugumu no 8,8 % no IKP 2030. gadā līdz 11,4 % līdz 2050. gadam. Turklāt tiek prognozēts, ka sabiedrības novecošanas dēļ valsts izdevumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei līdz 2070. gadam pieaugs attiecīgi par 0,9 procentpunktiem un 1,7 procentpunktiem no IKP. Iespējamie pasākumi fiskālās ilgtspējas nodrošināšanai ilgtemiņā ietver pensionēšanās vecuma pielāgošanu paredzamā mūža ilguma pieaugumam, stimulu nodrošināšanu, lai palielinātu vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalības līmeni, priekšlaicīgas pensionēšanās ierobežošanu, pensiju indeksācijas likmju pielāgošanu un darbaspēka piedāvājuma palielināšanu, lai nodrošinātu lielākus ieņēmumus par labu pensiju sistēmai.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Čehijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, lai gan pastāv zināmas kavēšanās risks. Čehija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 37 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāti kopumā aptuveni 928 miljoni EUR. Lai nodrošinātu plāna savlaicīgu īstenošanu, ir vajadzīgi vēl lielāki administratīvo spēju uzlabojumi un svarīgāko reformu un investīciju prioritāšu noteikšana. Paredzams, ka 2023. gadā plāns tiks pārskatīts, veicot papildinājumu, lai iekļautu jauno REPowerEU nodaļu un ņemtu vērā neatmaksājamā atbalsta palielinājumu. Čehija 2023. gada 30. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu mehānisma ietvaros līdz 11 miljardu EUR apmērā. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Čehijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Čehijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, lai gan pastāv zināmas kavēšanās risks. Čehija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 37 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāti kopumā aptuveni 928 miljoni EUR. Lai nodrošinātu plāna savlaicīgu īstenošanu, ir vajadzīgi vēl lielāki administratīvo spēju uzlabojumi un svarīgāko reformu un investīciju prioritāšu noteikšana. Paredzams, ka 2023. gadā plāns tiks pārskatīts, veicot papildinājumu, lai iekļautu jauno REPowerEU nodaļu un ņemtu vērā neatmaksājamā atbalsta palielinājumu. Čehija 2023. gada 30. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu mehānisma ietvaros līdz 11 miljardu EUR apmērā. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Čehijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija visus Čehijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Čehijā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Čehijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Čehijā.

| (31) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmā, Čehijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar mājokļiem, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmā, Čehijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar mājokļiem, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos.

| (32) | Mājokļu pieejamība Čehijā pēdējos piecos gados ir bijusi viena no zemākajām Savienībā, un starp reģioniem bija vērojamas lielas atšķirības. Lielā mājokļu cenu kāpuma dēļ iedzīvotāju grupām ar vidējiem ienākumiem ir grūti iegādāties īpašumu. Tas ir veicinājis pieprasījumu pēc īrējama īpašuma, kā rezultātā tas ir kļuvis mazāk pieejams cenas ziņā. Turklāt nelielais sociālo mājokļu fonds nevar apmierināt pieprasījumu visām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām mājsaimniecībām (2020. gadā tas veidoja 0,4 % no kopējā mājokļu skaita, salīdzinot ar vidēji 7–8 % Savienībā (17)), un pašreizējie mājokļa pabalsti netiek pietiekami izmantoti, kam daļēji par iemeslu ir administratīvais slogs, stigmatizācija un informētības trūkums. Rezultātā pēdējos gados ir palielinājies to ģimeņu skaits, kurām ir vajadzīgs mājoklis, un tas rada arvien lielākas izmaksas valsts budžetam un veselības aprūpes sistēmai. Covid-19 pandēmija un to cilvēku pieplūdums, kuri bēg no kara Ukrainā, ir vēl vairāk saasinājuši šīs iepriekš pastāvošās problēmas. Kohēzijas politikas finansējums joprojām ir svarīgs avots, ar ko finansē izmēģinājuma projektus un investīcijas sociālajos mājokļos, tādējādi veicinot sociālo aizsardzību un iekļaušanu. Tomēr, lai būtiski uzlabotu situāciju, ir vajadzīgi citi finansējuma avoti. Čehijā nav tiesību aktu un visaptveroša regulējuma sociālo mājokļu jomā, tāpēc ir grūti koordinēt sadrumstaloto politiku mājokļu jomā un noteikt valstu un reģionālo struktūru pienākumus. Stabils un ilgtspējīgs finansējums no valsts avotiem, kā arī tādu stimulu pieņemšana, kas vērsti uz īres vai kooperatīviem mājokļiem, palīdzētu palielināt cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu un nodrošinātu šādu centienu nepārtrauktību un paplašināšanu. Efektīvai koordinācijai būtu izšķiroša nozīme mājokļu piedāvājuma palielināšanā, esošo mājokļu rekonstrukcijā un atjaunošanā, kā arī brīvo dzīvokļu izmantošanā. |
| --- | --- |

(32)

Mājokļu pieejamība Čehijā pēdējos piecos gados ir bijusi viena no zemākajām Savienībā, un starp reģioniem bija vērojamas lielas atšķirības. Lielā mājokļu cenu kāpuma dēļ iedzīvotāju grupām ar vidējiem ienākumiem ir grūti iegādāties īpašumu. Tas ir veicinājis pieprasījumu pēc īrējama īpašuma, kā rezultātā tas ir kļuvis mazāk pieejams cenas ziņā. Turklāt nelielais sociālo mājokļu fonds nevar apmierināt pieprasījumu visām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām mājsaimniecībām (2020. gadā tas veidoja 0,4 % no kopējā mājokļu skaita, salīdzinot ar vidēji 7–8 % Savienībā (17)), un pašreizējie mājokļa pabalsti netiek pietiekami izmantoti, kam daļēji par iemeslu ir administratīvais slogs, stigmatizācija un informētības trūkums. Rezultātā pēdējos gados ir palielinājies to ģimeņu skaits, kurām ir vajadzīgs mājoklis, un tas rada arvien lielākas izmaksas valsts budžetam un veselības aprūpes sistēmai. Covid-19 pandēmija un to cilvēku pieplūdums, kuri bēg no kara Ukrainā, ir vēl vairāk saasinājuši šīs iepriekš pastāvošās problēmas. Kohēzijas politikas finansējums joprojām ir svarīgs avots, ar ko finansē izmēģinājuma projektus un investīcijas sociālajos mājokļos, tādējādi veicinot sociālo aizsardzību un iekļaušanu. Tomēr, lai būtiski uzlabotu situāciju, ir vajadzīgi citi finansējuma avoti. Čehijā nav tiesību aktu un visaptveroša regulējuma sociālo mājokļu jomā, tāpēc ir grūti koordinēt sadrumstaloto politiku mājokļu jomā un noteikt valstu un reģionālo struktūru pienākumus. Stabils un ilgtspējīgs finansējums no valsts avotiem, kā arī tādu stimulu pieņemšana, kas vērsti uz īres vai kooperatīviem mājokļiem, palīdzētu palielināt cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu un nodrošinātu šādu centienu nepārtrauktību un paplašināšanu. Efektīvai koordinācijai būtu izšķiroša nozīme mājokļu piedāvājuma palielināšanā, esošo mājokļu rekonstrukcijā un atjaunošanā, kā arī brīvo dzīvokļu izmantošanā.

| (33) | Kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā sākuma Čehija ir reaģējusi uz valsts lielo atkarību no fosilās degvielas importa no Krievijas un dažādojusi savu gāzes piegādi. Piemēram, Čehija ir pārgājusi no pilnīgas atkarības no Krievijas gāzes piegādēm uz lielā mērā diversificētu gāzes piegādi no Norvēģijas un sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) importu. Tomēr valstī nav samazinājies fosilās degvielas patēriņš, kā rezultātā tā ir pakļauta lielam piegādes traucējumu un cenu kāpuma riskam, kas būtiski negatīvi ietekmē mājsaimniecības un rūpniecību. Dabasgāzes patēriņš Čehijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 17 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos 5 gados, pārsniedzot 15 % samazinājuma mērķrādītāju. Čehija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(33)

Kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā sākuma Čehija ir reaģējusi uz valsts lielo atkarību no fosilās degvielas importa no Krievijas un dažādojusi savu gāzes piegādi. Piemēram, Čehija ir pārgājusi no pilnīgas atkarības no Krievijas gāzes piegādēm uz lielā mērā diversificētu gāzes piegādi no Norvēģijas un sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) importu. Tomēr valstī nav samazinājies fosilās degvielas patēriņš, kā rezultātā tā ir pakļauta lielam piegādes traucējumu un cenu kāpuma riskam, kas būtiski negatīvi ietekmē mājsaimniecības un rūpniecību. Dabasgāzes patēriņš Čehijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 17 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos 5 gados, pārsniedzot 15 % samazinājuma mērķrādītāju. Čehija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (18).

| (34) | Atjaunīgās enerģijas izvēršanu Čehijā galvenokārt kavē regulatīvie ierobežojumi, atļauju piešķiršanas procedūras un ierobežotā sadales tīkla jauda. Čehija ir pavirzījusies uz priekšu vairāku regulatīvo problēmu novēršanā, piemēram, tā ir atcēlusi nepieciešamību pēc licencēm elektroenerģijas ražošanai un būvatļaujām mazāka apmēra fotoelementu iekārtu (līdz 50 kWp) uzstādīšanai, kā arī veikusi izmaiņas regulējumā, lai atvieglinātu iekārtu uzstādīšanu. Tomēr ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai stiprinātu enerģijas kopienas un atjaunīgās enerģijas pašpatērētājus, ieviestu vienas pieturas aģentūru atjaunīgās enerģijas jomā un ierīkotu atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgas teritorijas ar mērķi sekmēt atjaunīgās enerģijas izvēršanu, veicinot tīkla paplašināšanu, un šajā nolūkā svarīga nozīme būs elektroenerģijas sistēmas elastībai (piemēram, attiecībā uz pieprasījumreakciju vai uzkrāšanu), mazu iekārtu uzstādīšanai un viedajai uzskaitei. Regulatīvās reformas, kas skar tīklus, būtu jāsaskaņo ar investīcijām tīkla jaudas palielināšanā, elastības stimulēšanā un atjaunīgās enerģijas izvēršanā. Turklāt Čehijai ir labs rūpnieciskais potenciāls zaļo tehnoloģiju ražošanai, un tā varētu paātrināt investīcijas klimatam labvēlīgu risinājumu un dekarbonizāciju veicinošu risinājumu izstrādē un ieviešanā, lai līdz 2050. gadam panāktu neto nulles emisiju līmeni. |
| --- | --- |

(34)

Atjaunīgās enerģijas izvēršanu Čehijā galvenokārt kavē regulatīvie ierobežojumi, atļauju piešķiršanas procedūras un ierobežotā sadales tīkla jauda. Čehija ir pavirzījusies uz priekšu vairāku regulatīvo problēmu novēršanā, piemēram, tā ir atcēlusi nepieciešamību pēc licencēm elektroenerģijas ražošanai un būvatļaujām mazāka apmēra fotoelementu iekārtu (līdz 50 kWp) uzstādīšanai, kā arī veikusi izmaiņas regulējumā, lai atvieglinātu iekārtu uzstādīšanu. Tomēr ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai stiprinātu enerģijas kopienas un atjaunīgās enerģijas pašpatērētājus, ieviestu vienas pieturas aģentūru atjaunīgās enerģijas jomā un ierīkotu atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgas teritorijas ar mērķi sekmēt atjaunīgās enerģijas izvēršanu, veicinot tīkla paplašināšanu, un šajā nolūkā svarīga nozīme būs elektroenerģijas sistēmas elastībai (piemēram, attiecībā uz pieprasījumreakciju vai uzkrāšanu), mazu iekārtu uzstādīšanai un viedajai uzskaitei. Regulatīvās reformas, kas skar tīklus, būtu jāsaskaņo ar investīcijām tīkla jaudas palielināšanā, elastības stimulēšanā un atjaunīgās enerģijas izvēršanā. Turklāt Čehijai ir labs rūpnieciskais potenciāls zaļo tehnoloģiju ražošanai, un tā varētu paātrināt investīcijas klimatam labvēlīgu risinājumu un dekarbonizāciju veicinošu risinājumu izstrādē un ieviešanā, lai līdz 2050. gadam panāktu neto nulles emisiju līmeni.

| (35) | Enerģijas cenu straujais pieaugums, ko izraisīja Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, ir izgaismojis nepieciešamību uzlabot Čehijas ēku fonda energoefektivitāti un cīnīties ar enerģētisko nabadzību. Čehija ir reaģējusi, uzsākot uz dzīvojamām ēkām vērstas programmas un palīdzot vecāka gadagājuma cilvēkiem un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Tomēr jāpieliek lielākas pūles energoefektivitātes uzlabošanai, padarot to pieejamāku. Tas ir iespējams, atvieglojot gan mājsaimniecībām, gan rūpniecībai administratīvo piekļuvi subsīdijām, tostarp uzlabojot valsts iestāžu spējas un prasmes. Ir vajadzīgas arī informācijas kampaņas un īpaši šim nolūkam paredzēti, valsts mērogā piedāvāti konsultāciju pakalpojumi, lai nodrošinātu to, ka iedzīvotāji ir informēti par nepieciešamību un ieguvumiem saistībā ar enerģijas patēriņa samazināšanu, un lai palīdzētu privātpersonām un rūpniecībai viegli piekļūt subsīdijām. Turklāt Čehijai ir jāpaātrina to darba ņēmēju pārkvalifikācija un prasmju pilnveide, kuriem patlaban trūkst ēku renovācijai vajadzīgo prasmju. |
| --- | --- |

(35)

Enerģijas cenu straujais pieaugums, ko izraisīja Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, ir izgaismojis nepieciešamību uzlabot Čehijas ēku fonda energoefektivitāti un cīnīties ar enerģētisko nabadzību. Čehija ir reaģējusi, uzsākot uz dzīvojamām ēkām vērstas programmas un palīdzot vecāka gadagājuma cilvēkiem un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Tomēr jāpieliek lielākas pūles energoefektivitātes uzlabošanai, padarot to pieejamāku. Tas ir iespējams, atvieglojot gan mājsaimniecībām, gan rūpniecībai administratīvo piekļuvi subsīdijām, tostarp uzlabojot valsts iestāžu spējas un prasmes. Ir vajadzīgas arī informācijas kampaņas un īpaši šim nolūkam paredzēti, valsts mērogā piedāvāti konsultāciju pakalpojumi, lai nodrošinātu to, ka iedzīvotāji ir informēti par nepieciešamību un ieguvumiem saistībā ar enerģijas patēriņa samazināšanu, un lai palīdzētu privātpersonām un rūpniecībai viegli piekļūt subsīdijām. Turklāt Čehijai ir jāpaātrina to darba ņēmēju pārkvalifikācija un prasmju pilnveide, kuriem patlaban trūkst ēku renovācijai vajadzīgo prasmju.

| (36) | Čehijas atkarību no fosilās degvielas var arī samazināt, pārejot uz bezemisiju dzelzceļu un citiem bezemisiju mobilitātes veidiem. Tomēr bezemisiju transportlīdzekļu un modernas, lieljaudas uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanas temps ir bijis pieticīgs. Attiecībā uz regulatīvo jomu jāatzīmē, ka Tīras mobilitātes valsts rīcības plāna pārskatīšanai un ar to saistītajām regulatīvajām izmaiņām vajadzētu būt sākumpunktam, lai nodrošinātu labvēlīgus apstākļus un likvidētu šķēršļus pārejai uz bezemisiju mobilitāti. |
| --- | --- |

(36)

Čehijas atkarību no fosilās degvielas var arī samazināt, pārejot uz bezemisiju dzelzceļu un citiem bezemisiju mobilitātes veidiem. Tomēr bezemisiju transportlīdzekļu un modernas, lieljaudas uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanas temps ir bijis pieticīgs. Attiecībā uz regulatīvo jomu jāatzīmē, ka Tīras mobilitātes valsts rīcības plāna pārskatīšanai un ar to saistītajām regulatīvajām izmaiņām vajadzētu būt sākumpunktam, lai nodrošinātu labvēlīgus apstākļus un likvidētu šķēršļus pārejai uz bezemisiju mobilitāti.

| (37) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Čehijā 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu septiņās profesijās, kurās ir vajadzīgas specifiskas prasmes saistībā ar zaļo pārkārtošanos (piemēram, tādās profesijās kā santehniķi, cauruļu montieri, elektriķi un elektromehāniķi) (19). |
| --- | --- |

(37)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Čehijā 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu septiņās profesijās, kurās ir vajadzīgas specifiskas prasmes saistībā ar zaļo pārkārtošanos (piemēram, tādās profesijās kā santehniķi, cauruļu montieri, elektriķi un elektromehāniķi) (19).

| (38) | Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(38)

Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Čehijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 6,0 % (21).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Veikt pasākumus, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju, tajā skaitā pensiju sistēmas ilgtspēju.

2.

Paātrināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, tostarp nodrošinot pienācīgas administratīvās spējas, un ātri pabeigt papildinājuma, tostarp REPowerEU nodaļas, iekļaušanu, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Paplašināt sociālo mājokļu un cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu, tajā skaitā pieņemot īpašu tiesisko regulējumu, uzlabojot koordināciju starp dažādām publiskām struktūrām un stimulējot jaunu mājokļu būvniecību, kā arī esošo mājokļu atjaunošanu.

4.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām. Palielināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, veicot papildu investīcijas elektrotīklos un tieši izvēršot atjaunīgo energoresursu jaudu. Racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras attiecībā uz atjaunīgo enerģiju un panākt, ka tīkls ir piemērots tam, lai nodrošinātu piekļuvi atjaunīgajiem energoresursiem, kas panākams, veicot papildu reformas, atceļot ierobežojumus attiecībā uz maza mēroga atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtām un izveidojot vienas pieturas aģentūru, palielinot tīkla elastību un radot labvēlīgus apstākļus energokopienām. Palielināt centralizētās siltumapgādes sistēmu un ēku fonda energoefektivitāti, stimulējot pilnīgu renovāciju un atjaunīgā siltuma avotus, gan mājsaimniecībām, gan rūpniecībai atvieglojot administratīvo piekļuvi subsīdijām, un veidot valsts iestāžu spējas un uzlabot to prasmes. Veicināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu un palielināt lieljaudas uzlādes un uzpildes infrastruktūras pieejamību, veicot jaunas reformas, kuru mērķis ir radīt labvēlīgus apstākļus un likvidēt esošos šķēršļus transportlīdzekļu un infrastruktūras izvēršanai. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 11047/2021 INIT; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 10. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme 0,4 procentpunktu apmērā no IKP, ko cita starpā iespaidoja maksājumi Čehijas Pastam par universālo pasta pakalpojumu sniegšanu 2018.–2022. gadā.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Čehijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2022. gada konverģences programmu (OV C 334, 1.9.2022., 19. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Čehijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 13,3 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

13

(14)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Saskaņā ar 2021. gada maijā Komisijas publicēto 2021. gada ziņojumu par novecošanu.

16

(17)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pieejamo mājokļu datubāze, http://oe.cd/ahd.

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

18

(19)  Pamatojoties uz Eiropas Darba iestādes sagatavoto Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkla (EURES) ziņojumu par darbaspēka trūkumu un pārpalikumu 2022. gadā, t. i., datiem, kurus iesnieguši EURES valstu koordinācijas biroji. Prasmju un zināšanu prasības ir balstītas uz Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikācijas (ESCO) taksonomiju par prasmēm zaļās pārkārtošanās vajadzībām. Piemēri ir analizēti, pamatojoties uz ESCO prasmju īpatsvaru zaļās pārkārtošanās jomā attiecīgajās nozarēs. Dati nav salīdzināmi starp valstīm un aptver dažādas nozares.

19

EURES

EURES

ESCO

ESCO

(20)  Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.

20

(21)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

21

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/31

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Dānijas 2023. gada valsts reformu programmu

(2023/C 312/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Dāniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Dāniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Dānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 6. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Dānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Dānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Dānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 6. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Dānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Dānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Dānija savu 2023. gada valsts reformu programmu iesniedza 2023. gada 1. maijā. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Dānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. Tā kā Dānija laicīgi neiesniedza savu 2023. gada konverģences programmu, Komisija to nevarēja novērtēt. |
| --- | --- |

(10)

Dānija savu 2023. gada valsts reformu programmu iesniedza 2023. gada 1. maijā. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Dānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. Tā kā Dānija laicīgi neiesniedza savu 2023. gada konverģences programmu, Komisija to nevarēja novērtēt.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Dāniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Dānija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Dānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Dānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Dāniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Dānija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Dānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Dānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Dānijas vispārējās valdības budžeta pārpalikums samazinājās no 3,6 % no IKP 2021. gadā līdz 3,3 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 36,7 % no IKP 2021. gada beigās līdz 30,1 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Dānijas vispārējās valdības budžeta pārpalikums samazinājās no 3,6 % no IKP 2021. gadā līdz 3,3 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 36,7 % no IKP 2021. gada beigās līdz 30,1 % 2022. gada beigās.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija elektroenerģijas nodevas samazinājums, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija sociālie pabalsti, kas paredzēti mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem, lai kompensētu augstās enerģijas izmaksas. Komisija lēš, ka minēto pasākumu budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,1 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 4,0 % 2021. gadā līdz 0,0 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija elektroenerģijas nodevas samazinājums, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija sociālie pabalsti, kas paredzēti mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem, lai kompensētu augstās enerģijas izmaksas. Komisija lēš, ka minēto pasākumu budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,1 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 4,0 % 2021. gadā līdz 0,0 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Dānijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Dānijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija bremzējoša, 0,6 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Dānija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,3 % no IKP (0,3 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,2 procentpunktiem. Tādējādi Dānija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem. Tāpēc Dānija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija bremzējoša, 0,6 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Dānija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,3 % no IKP (0,3 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,2 procentpunktiem. Tādējādi Dānija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem. Tāpēc Dānija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālā IKP pieaugums 2023. gadā būs 0,3 % un 2024. gadā – 1,5 %. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālā IKP pieaugums 2023. gadā būs 0,3 % un 2024. gadā – 1,5 %.

| (17) | Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2023. gadā būs 2,3 % no IKP, savukārt vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2023. gada beigās sasniegs 30,1 %. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2023. gadā būs 2,3 % no IKP, savukārt vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2023. gada beigās sasniegs 30,1 %.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts no 2022. gada, jo īpaši konkrēti sociālie pabalsti, kas paredzēti mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, un jauni pasākumi, piemēram, uz laiku samazināta elektroenerģijas nodeva. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts no 2022. gada, jo īpaši konkrēti sociālie pabalsti, kas paredzēti mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, un jauni pasākumi, piemēram, uz laiku samazināta elektroenerģijas nodeva. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā).

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Dānijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Dānijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Dānijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Dānijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Dānijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Dānijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (–0,4 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (0,6 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 % no IKP. Valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Minētā ietekme ir saistīta ar vispārējo enerģētikas pasākumu izmaksām un publiskā sektora algu un sociālo pabalstu pieaugumu, kā arī ar lielākiem izdevumiem veselības aprūpei. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā (13). Tāpēc Dānija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām un enerģētiskajai drošībai, piemēram, energoefektivitātes pasākumus, zaļo nodokļu reformu un zaļās mobilitātes pasākumus, kuras daļēji tiek finansētas no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (–0,4 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (0,6 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 % no IKP. Valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Minētā ietekme ir saistīta ar vispārējo enerģētikas pasākumu izmaksām un publiskā sektora algu un sociālo pabalstu pieaugumu, kā arī ar lielākiem izdevumiem veselības aprūpei. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā (13). Tāpēc Dānija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām un enerģētiskajai drošībai, piemēram, energoefektivitātes pasākumus, zaļo nodokļu reformu un zaļās mobilitātes pasākumus, kuras daļēji tiek finansētas no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (21) | Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2024. gadā sasniegs 1,3 % no IKP, savukārt parāda attiecība pret IKP 2024. gada beigās būs 28,8 % no IKP. Komisija šobrīd pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2024. gadā sasniegs 1,3 % no IKP, savukārt parāda attiecība pret IKP 2024. gada beigās būs 28,8 % no IKP. Komisija šobrīd pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (22) | Kā Komisija aplēsusi attiecībā uz 2023.–2025. gada laikposmu, Dānija 2023. un 2024. gadā, visticamāk, turpinās sasniegt minimālo vidēja termiņa budžeta mērķi, proti, –1,0 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, ir sagaidāms, ka strukturālā bilance 2023. gadā būs 3,5 % no IKP un 2024. gadā 2,1 % no IKP, tādējādi pārsniedzot vidēja termiņa budžeta mērķi. |
| --- | --- |

(22)

Kā Komisija aplēsusi attiecībā uz 2023.–2025. gada laikposmu, Dānija 2023. un 2024. gadā, visticamāk, turpinās sasniegt minimālo vidēja termiņa budžeta mērķi, proti, –1,0 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, ir sagaidāms, ka strukturālā bilance 2023. gadā būs 3,5 % no IKP un 2024. gadā 2,1 % no IKP, tādējādi pārsniedzot vidēja termiņa budžeta mērķi.

| (23) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 4,6 %. |
| --- | --- |

(23)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 4,6 %.

| (24) | Regulāriem īpašuma nodokļiem Dānijā patlaban ir noteikta maksimālā robežvērtība, kas nozīmē, ka tie nepieaug līdztekus tirgus cenām. Tādēļ šie nodokļi nevar mīkstināt mājokļu cenu ciklus, un tie izraisa nelabvēlīgu distributīvu ietekmi. Dānijas parlaments 2017. gadā apstiprināja jaunu īpašuma nodokļu sistēmu maksimālās robežvērtības atcelšanai, kas, kā pašlaik paredzams, stāsies spēkā 2024. gada 1. janvārī. Cenas ziņā pieejamu mājokļu atrašana joprojām ir liela problēma daudziem cilvēkiem. Augstas mājokļu cenas apvienojumā ar garām rindām uz sociālajiem mājokļiem ir izraisījušas cenas ziņā pieejamu mājokļu trūkumu lielākajās pilsētu teritorijās. Dānijā aizvien pieaug hipotekāro kredītu ar mainīgām procentu likmēm un atliktu maksājuma saistību termiņu īpatsvars, kā rezultātā palielinās hipotekāro kredītu turētāju, kuriem ir lielas parādsaistības, neaizsargātība pret mājokļu cenu iespējamu kritumu nākotnē un/vai procentu likmju kāpumu. |
| --- | --- |

(24)

Regulāriem īpašuma nodokļiem Dānijā patlaban ir noteikta maksimālā robežvērtība, kas nozīmē, ka tie nepieaug līdztekus tirgus cenām. Tādēļ šie nodokļi nevar mīkstināt mājokļu cenu ciklus, un tie izraisa nelabvēlīgu distributīvu ietekmi. Dānijas parlaments 2017. gadā apstiprināja jaunu īpašuma nodokļu sistēmu maksimālās robežvērtības atcelšanai, kas, kā pašlaik paredzams, stāsies spēkā 2024. gada 1. janvārī. Cenas ziņā pieejamu mājokļu atrašana joprojām ir liela problēma daudziem cilvēkiem. Augstas mājokļu cenas apvienojumā ar garām rindām uz sociālajiem mājokļiem ir izraisījušas cenas ziņā pieejamu mājokļu trūkumu lielākajās pilsētu teritorijās. Dānijā aizvien pieaug hipotekāro kredītu ar mainīgām procentu likmēm un atliktu maksājuma saistību termiņu īpatsvars, kā rezultātā palielinās hipotekāro kredītu turētāju, kuriem ir lielas parādsaistības, neaizsargātība pret mājokļu cenu iespējamu kritumu nākotnē un/vai procentu likmju kāpumu.

| (25) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Dānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Dānija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 25 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāts kopumā 301 miljons EUR. Papildus pirmajam maksājuma pieprasījumam atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit sekmīgi, un paredzams, ka otrais maksājuma pieprasījums tiks iesniegts līdz 2023. gada beigām. Dānija 2023. gada 31. maijā iesniedza grozījumu atveseļošanas un noturības plānā, tostarp arī REPowerEU nodaļā. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Dānijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Dānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Dānija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 25 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāts kopumā 301 miljons EUR. Papildus pirmajam maksājuma pieprasījumam atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit sekmīgi, un paredzams, ka otrais maksājuma pieprasījums tiks iesniegts līdz 2023. gada beigām. Dānija 2023. gada 31. maijā iesniedza grozījumu atveseļošanas un noturības plānā, tostarp arī REPowerEU nodaļā. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Dānijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (26) | Komisija visus Dānijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Dānijā. |
| --- | --- |

(26)

Komisija visus Dānijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Dānijā.

| (27) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Dānijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar ekonomikas dekarbonizāciju un aprites ekonomikas stiprināšanu nolūkā atbalstīt zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(27)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Dānijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar ekonomikas dekarbonizāciju un aprites ekonomikas stiprināšanu nolūkā atbalstīt zaļo pārkārtošanos.

| (28) | Dānijas progress virzībā uz aprites ekonomiku ir nepietiekams, un tas ir jāpaātrina, lai sasniegtu Savienības mērķus aprites ekonomikas jomā. Lai gan ir ieviesti daži 2020. gada politikas pasākumi, piemēram, klimata plāns, progress ir bijis ierobežots. 2021. gada rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku liecina, ka no 129 plānā ietvertajām iniciatīvām ir pabeigtas 27 iniciatīvas, 88 iniciatīvu īstenošana norit pēc grafika, savukārt 14 iniciatīvu īstenošana ir aizkavējusies. Pieejamie statistikas dati liecina, ka Dānija 2022. gadā nav guvusi progresu atkritumu rašanās samazināšanas, reciklēšanas un aprites ekonomikas jomā. Materiālu apritīga izmantošana Dānijā ir samazinājusies tikai ļoti nedaudz – no 8 % 2016. gadā līdz 7,8 % 2021. gadā, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (11,7 % 2021. gadā). Kaut arī aprites ekonomikas rīcības plāna mērķis ir ievērojami samazināt Savienībā izejvielu izmantojuma pēdu, izejvielu izmantojuma pēda Dānijā 2020. gadā bija 25,6 tonnas uz vienu iedzīvotāju, kas krietni pārsniedz Savienības vidējo rādītāju 2020. gadā (13,7 tonnas uz vienu iedzīvotāju). Dānija joprojām nesniedz apmierinošus rezultātus attiecībā uz vairākiem aprites ekonomikas aspektiem, jo īpaši sadzīves atkritumu rašanās, reciklēšanas rādītāju un pārtikas izšķērdēšanas jomā. Sadzīves atkritumu jomā Dānijā vēl aizvien ir konstatējams vislielākais sadzīves atkritumu daudzums Savienībā uz vienu iedzīvotāju, proti, 2021. gadā tas sasniedza 786 kg uz vienu iedzīvotāju (Savienības vidējais rādītājs: 530 kg uz vienu iedzīvotāju 2021. gadā); jāņem vērā tas, ka Dānijā nav valsts mērogā noteikta mērķrādītāja atkritumu samazināšanai kopumā. Reciklēšanas jomā Dānijai jāpieliek ievērojamas pūles, lai sasniegtu Savienības 2025. gada mērķrādītāju attiecībā uz sadzīves un iepakojuma atkritumu reciklēšanu, un Dānijas rādītājs 2021. gadā (34,3 %) (14) bija zemāks par Savienības vidējo rādītāju (49,6 %). Visbeidzot, Dānija uzrāda vājus rezultātus attiecībā uz pārtikas izšķērdēšanas rādītājiem Savienībā. Dānija lielā mērā ir atkarīga no atkritumu incinerācijas, proti, vairāk nekā 50 % no sadzīves atkritumiem valstī tiek incinerēti; salīdzinājumam: Savienības vidējais rādītājs ir aptuveni 26 %. |
| --- | --- |

(28)

Dānijas progress virzībā uz aprites ekonomiku ir nepietiekams, un tas ir jāpaātrina, lai sasniegtu Savienības mērķus aprites ekonomikas jomā. Lai gan ir ieviesti daži 2020. gada politikas pasākumi, piemēram, klimata plāns, progress ir bijis ierobežots. 2021. gada rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku liecina, ka no 129 plānā ietvertajām iniciatīvām ir pabeigtas 27 iniciatīvas, 88 iniciatīvu īstenošana norit pēc grafika, savukārt 14 iniciatīvu īstenošana ir aizkavējusies. Pieejamie statistikas dati liecina, ka Dānija 2022. gadā nav guvusi progresu atkritumu rašanās samazināšanas, reciklēšanas un aprites ekonomikas jomā. Materiālu apritīga izmantošana Dānijā ir samazinājusies tikai ļoti nedaudz – no 8 % 2016. gadā līdz 7,8 % 2021. gadā, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (11,7 % 2021. gadā). Kaut arī aprites ekonomikas rīcības plāna mērķis ir ievērojami samazināt Savienībā izejvielu izmantojuma pēdu, izejvielu izmantojuma pēda Dānijā 2020. gadā bija 25,6 tonnas uz vienu iedzīvotāju, kas krietni pārsniedz Savienības vidējo rādītāju 2020. gadā (13,7 tonnas uz vienu iedzīvotāju). Dānija joprojām nesniedz apmierinošus rezultātus attiecībā uz vairākiem aprites ekonomikas aspektiem, jo īpaši sadzīves atkritumu rašanās, reciklēšanas rādītāju un pārtikas izšķērdēšanas jomā. Sadzīves atkritumu jomā Dānijā vēl aizvien ir konstatējams vislielākais sadzīves atkritumu daudzums Savienībā uz vienu iedzīvotāju, proti, 2021. gadā tas sasniedza 786 kg uz vienu iedzīvotāju (Savienības vidējais rādītājs: 530 kg uz vienu iedzīvotāju 2021. gadā); jāņem vērā tas, ka Dānijā nav valsts mērogā noteikta mērķrādītāja atkritumu samazināšanai kopumā. Reciklēšanas jomā Dānijai jāpieliek ievērojamas pūles, lai sasniegtu Savienības 2025. gada mērķrādītāju attiecībā uz sadzīves un iepakojuma atkritumu reciklēšanu, un Dānijas rādītājs 2021. gadā (34,3 %) (14) bija zemāks par Savienības vidējo rādītāju (49,6 %). Visbeidzot, Dānija uzrāda vājus rezultātus attiecībā uz pārtikas izšķērdēšanas rādītājiem Savienībā. Dānija lielā mērā ir atkarīga no atkritumu incinerācijas, proti, vairāk nekā 50 % no sadzīves atkritumiem valstī tiek incinerēti; salīdzinājumam: Savienības vidējais rādītājs ir aptuveni 26 %.

| (29) | Dānija ir apņēmusies sasniegt vērienīgus dekarbonizācijas mērķus un ir līdere atjaunīgās enerģijas, it īpaši vēja enerģijas, izmantošanā un ražošanā. Dabasgāzes patēriņš Dānijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 25,2 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (15). Dānija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (16). Lai sasniegtu Dānijas dekarbonizācijas mērķus un palielinātu atjaunīgo energoresursu īpatsvaru energoresursu struktūrā, ļoti būtiska ir projektu ātrāka īstenošana un vienkāršoti atļauju piešķiršanas noteikumi nolūkā panākt valsts mērogā izvirzītos mērķus atkrastes un sauszemes vēja enerģijas jaudas izvēršanai. Papildu jaudai, tostarp Baltijas jūrā un Ziemeļjūrā paredzētajām enerģijas salām, būs vajadzīga tīkla paplašināšanas plānošana, kas pietiekamā apmērā jāveic pārvades un sadales līmenī. Tajā pašā laikā ieguldījumi energoefektivitātē var samazināt nepieciešamību pēc investīcijām energoinfrastruktūrā. Energoefektivitātes pasākumu veicināšana ēkās, apvienojot tos ar izolācijas pasākumiem un dekarbonizētiem siltumapgādes avotiem, varētu vēl vairāk mazināt atkarību no fosilās degvielas un samazināt enerģijas pieprasījumu. Energoefektivitātes uzlabojumus sabiedriskajās ēkās varētu vēl vairāk atbalstīt, atceļot budžeta ierobežojumus zaļajiem projektiem, kas tiek īstenoti pašvaldībās un reģionos. Papildu pasākumi, ar kuriem atbalsta energoefektivitāti privātajās ēkās, palīdzētu samazināt augstās enerģijas izmaksas Dānijā, kur 2022. gadā vidēji bija otrie lielākie mājsaimniecību enerģijas rēķini. Iekšzemē veiktās rūpnieciskās darbības sniedz potenciālu panākt energoefektivitātes uzlabojumus, jo īpaši izmantojot lieko siltumu, kas rodas centralizētajā siltumapgādē. |
| --- | --- |

(29)

Dānija ir apņēmusies sasniegt vērienīgus dekarbonizācijas mērķus un ir līdere atjaunīgās enerģijas, it īpaši vēja enerģijas, izmantošanā un ražošanā. Dabasgāzes patēriņš Dānijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 25,2 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (15). Dānija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (16). Lai sasniegtu Dānijas dekarbonizācijas mērķus un palielinātu atjaunīgo energoresursu īpatsvaru energoresursu struktūrā, ļoti būtiska ir projektu ātrāka īstenošana un vienkāršoti atļauju piešķiršanas noteikumi nolūkā panākt valsts mērogā izvirzītos mērķus atkrastes un sauszemes vēja enerģijas jaudas izvēršanai. Papildu jaudai, tostarp Baltijas jūrā un Ziemeļjūrā paredzētajām enerģijas salām, būs vajadzīga tīkla paplašināšanas plānošana, kas pietiekamā apmērā jāveic pārvades un sadales līmenī. Tajā pašā laikā ieguldījumi energoefektivitātē var samazināt nepieciešamību pēc investīcijām energoinfrastruktūrā. Energoefektivitātes pasākumu veicināšana ēkās, apvienojot tos ar izolācijas pasākumiem un dekarbonizētiem siltumapgādes avotiem, varētu vēl vairāk mazināt atkarību no fosilās degvielas un samazināt enerģijas pieprasījumu. Energoefektivitātes uzlabojumus sabiedriskajās ēkās varētu vēl vairāk atbalstīt, atceļot budžeta ierobežojumus zaļajiem projektiem, kas tiek īstenoti pašvaldībās un reģionos. Papildu pasākumi, ar kuriem atbalsta energoefektivitāti privātajās ēkās, palīdzētu samazināt augstās enerģijas izmaksas Dānijā, kur 2022. gadā vidēji bija otrie lielākie mājsaimniecību enerģijas rēķini. Iekšzemē veiktās rūpnieciskās darbības sniedz potenciālu panākt energoefektivitātes uzlabojumus, jo īpaši izmantojot lieko siltumu, kas rodas centralizētajā siltumapgādē.

| (30) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Dānijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 60 profesijās, kurās vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp vides jomas inženieru, vides aizsardzības speciālistu un ēku arhitektu profesijās. Kaut arī pieprasījums pēc prasmēm, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos, pieaug, tomēr to darba ņēmēju skaits energoietilpīgajās nozarēs, kuri piedalās izglītības un apmācības pasākumos, pēdējo desmit gadu laikā ir ievērojami samazinājies, proti, no 24,6 % 2015. gadā līdz 15,6 % 2021. gadā, |
| --- | --- |

(30)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Dānijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 60 profesijās, kurās vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp vides jomas inženieru, vides aizsardzības speciālistu un ēku arhitektu profesijās. Kaut arī pieprasījums pēc prasmēm, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos, pieaug, tomēr to darba ņēmēju skaits energoietilpīgajās nozarēs, kuri piedalās izglītības un apmācības pasākumos, pēdējo desmit gadu laikā ir ievērojami samazinājies, proti, no 24,6 % 2015. gadā līdz 15,6 % 2021. gadā,

AR ŠO IESAKA Dānijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Saglabājot 2024. gadā stabilu fiskālo stāvokli, vienlaikus saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt veikt investīcijas un reformas, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, un saglabāt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Īstenot jauno īpašuma nodokļu sistēmu, lai atjaunotu saikni starp tirgus cenām un nodokļiem un nodrošinātu nodokļu taisnīgāku uzlikšanu. Paātrināt investīciju veikšanu cenas ziņā pieejamu mājokļu būvniecībā, lai risinātu visneatliekamākās vajadzības.

2.

Turpināt pārliecinoši īstenot atveseļošanas un noturības plānu un, ņemot vērā nesen iesniegto papildinājumu, citstarp REPowerEU nodaļu, strauji sākt īstenot attiecīgos pasākumus. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Stiprināt politikas pasākumus aprites ekonomikas un atkritumu apsaimniekošanas jomā, tostarp paātrināti īstenojot Dānijas valsts rīcības plānu attiecībā uz aprites ekonomiku, veicinot atkritumu rašanās novēršanu un sadzīves atkritumu un citu atkritumu atkalizmantošanu, palielinot reciklēšanas rādītājus, samazinot pārtikas izšķērdēšanu un pārejot no sadzīves atkritumu incinerācijas uz zaļākiem avotiem siltumenerģijas ražošanai.

4.

Samazināt atkarību no fosilās degvielas un palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru energoapgādē. Apmierināt aizvien lielākās vajadzības saistībā ar pieprasījumu un elastīgumu, stimulējot nepieciešamo elektroenerģijas tīklu attīstīšanu pārvades un sadales līmenī. Racionalizēt atļauju piešķiršanas noteikumus, kas tiek piemēroti atjaunīgajai enerģijai. Īstenot papildu pasākumus, ar kuriem atbalsta energoefektivitāti privātajās un sabiedriskajās ēkās, lai samazinātu enerģijas rēķinus un energosistēmas izmaksas. Nodrošināt dekarbonizētu siltumapgādes avotu labāku ieviešanu. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10154/2021 INIT.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 14. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Dānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2022. gada konverģences programmu (OV C 334, 1.9.2022., 27. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Dānijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 1,9 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

13

(14)  Dānija ir informējusi Komisiju, ka paziņotā 2021. gada reciklēšanas rādītāja pamatā ir nepareizi dati un ka tiks veikti labojumi.

14

(15)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

16

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/38

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Vācijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Vāciju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Vācijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Vāciju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Vācijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Vācija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Vācijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Vācija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Vācija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Vācijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Vācija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Vācija 2023. gada 24. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 26. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Vācijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Vācija 2023. gada 24. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 26. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Vācijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Vāciju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Vācija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Vācija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Vācijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Vāciju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Vācija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Vācija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Vācijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Vācijas un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Vācijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Konkrēti – pastāvīgi lielais tekošā konta pārpalikums, kas arī atspoguļo nelielas investīcijas salīdzinājumā ar uzkrājumiem un kam ir pārrobežu nozīme, ir pakāpeniski samazinājies (pavisam nesen enerģētikas krīzes apstākļos), taču paredzams, ka tas ievērojami palielināsies. Tekošā konta pārpalikums līdz 2019. gadam ir lēnām samazinājies, nedaudz palielinoties iekšzemes ieguldījumu attiecībai un samazinoties tirdzniecības bilancei, un kopš tā laika ir bijuši raksturīgi neparasti ekonomikas apstākļi. 2022. gadā tas ievērojami samazinājās, kam par iemeslu bija augstākas enerģijas importa cenas, kā arī ar enerģiju nesaistītās tirdzniecības pārpalikuma samazinājums un tūrisma importa atjaunošanās. 2022. gadā pārpalikums saglabājās virs līmeņa, uz ko norāda valsts pamatrādītāji, un paredzams, ka 2023. gadā tas ievērojami pieaugs un 2024. gadā gandrīz nemainīsies. Tiek prognozēts, ka tas saglabāsies zemākā līmenī par makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras robežvērtību. Tiek prognozēts, ka algas ievērojami pieaugs, kā rezultātā tiks veicināts iekšzemes pieprasījums, savukārt vienības darbaspēka izmaksas varētu palielināties straujāk nekā pārējā eurozonā. Tomēr augstā inflācija uz laiku mazina patēriņu un investīcijas. Pēdējos gados mājokļu cenas ir strauji pieaugušas, kaut gan kops 2022. gada vidus šis pieaugums ir nedaudz mazinājies. Mājokļu piedāvājums nevar apmierināt pieprasījumu, ņemot vērā nelielās investīcijas mājokļos, kas var vēl vairāk palielināt pārāk augstas novērtēšanas riskus. Neaizsargātību vēl vairāk varētu mazināt tad, ja laikus un efektīvi tiktu īstenotas publisko investīciju iniciatīvas un tiktu likvidēti šķēršļi investīcijām. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Vācijas un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Vācijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Konkrēti – pastāvīgi lielais tekošā konta pārpalikums, kas arī atspoguļo nelielas investīcijas salīdzinājumā ar uzkrājumiem un kam ir pārrobežu nozīme, ir pakāpeniski samazinājies (pavisam nesen enerģētikas krīzes apstākļos), taču paredzams, ka tas ievērojami palielināsies. Tekošā konta pārpalikums līdz 2019. gadam ir lēnām samazinājies, nedaudz palielinoties iekšzemes ieguldījumu attiecībai un samazinoties tirdzniecības bilancei, un kopš tā laika ir bijuši raksturīgi neparasti ekonomikas apstākļi. 2022. gadā tas ievērojami samazinājās, kam par iemeslu bija augstākas enerģijas importa cenas, kā arī ar enerģiju nesaistītās tirdzniecības pārpalikuma samazinājums un tūrisma importa atjaunošanās. 2022. gadā pārpalikums saglabājās virs līmeņa, uz ko norāda valsts pamatrādītāji, un paredzams, ka 2023. gadā tas ievērojami pieaugs un 2024. gadā gandrīz nemainīsies. Tiek prognozēts, ka tas saglabāsies zemākā līmenī par makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras robežvērtību. Tiek prognozēts, ka algas ievērojami pieaugs, kā rezultātā tiks veicināts iekšzemes pieprasījums, savukārt vienības darbaspēka izmaksas varētu palielināties straujāk nekā pārējā eurozonā. Tomēr augstā inflācija uz laiku mazina patēriņu un investīcijas. Pēdējos gados mājokļu cenas ir strauji pieaugušas, kaut gan kops 2022. gada vidus šis pieaugums ir nedaudz mazinājies. Mājokļu piedāvājums nevar apmierināt pieprasījumu, ņemot vērā nelielās investīcijas mājokļos, kas var vēl vairāk palielināt pārāk augstas novērtēšanas riskus. Neaizsargātību vēl vairāk varētu mazināt tad, ja laikus un efektīvi tiktu īstenotas publisko investīciju iniciatīvas un tiktu likvidēti šķēršļi investīcijām.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 3,7 % no IKP 2021. gadā līdz 2,6 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 69,3 % no IKP 2021. gada beigās līdz 66,3 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Vācijas budžeta stāvoklis, jo saskaņā ar plānu tās budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Vācijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 3,7 % no IKP 2021. gadā līdz 2,6 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 69,3 % no IKP 2021. gada beigās līdz 66,3 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Vācijas budžeta stāvoklis, jo saskaņā ar plānu tās budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Vācijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinošie pasākumi 2022. gadā ietvēra enerģijas nodokļa samazināšanu degvielai un pievienotās vērtības nodokļa samazināšanu gāzei un centralizētajai siltumapgādei; savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra vienreizēju piemaksu par enerģiju un decembra rēķina pārņemšanu par labu privātiem gāzes patērētājiem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,2 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 4,2 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinošie pasākumi 2022. gadā ietvēra enerģijas nodokļa samazināšanu degvielai un pievienotās vērtības nodokļa samazināšanu gāzei un centralizētajai siltumapgādei; savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra vienreizēju piemaksu par enerģiju un decembra rēķina pārņemšanu par labu privātiem gāzes patērētājiem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,2 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 4,2 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Vācijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Vācijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 2,7 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Vācija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,3 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju. (9) Tādējādi Vācija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 2,4 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 1,2 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Vienlaikus ienākuma nodokļa samazinājums samazināja valdības ieņēmumus un arī veicināja neto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu (0,1 % no IKP). Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme tikai daļēji bija izskaidrojama ar pasākumiem, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu kāpuma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ar izmaksām, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Vācija pietiekami neiegrožoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 2,7 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Vācija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,3 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju. (9) Tādējādi Vācija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 2,4 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 1,2 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Vienlaikus ienākuma nodokļa samazinājums samazināja valdības ieņēmumus un arī veicināja neto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu (0,1 % no IKP). Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme tikai daļēji bija izskaidrojama ar pasākumiem, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu kāpuma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ar izmaksām, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Vācija pietiekami neiegrožoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,2 % un 2024. gadā – par 1,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir paredzēts līdzīgs reālā IKP pieaugums, proti, par 0,2 % 2023. gadā un par 1,4 % 2024. gadā. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,2 % un 2024. gadā – par 1,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir paredzēts līdzīgs reālā IKP pieaugums, proti, par 0,2 % 2023. gadā un par 1,4 % 2024. gadā.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 41⁄4 % no IKP 2023. gadā. Pieaugums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo papildu izdevumus par enerģijas cenu kāpuma bremzēšanu attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 66,3 % 2022. gada beigās līdz 673⁄4 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 2,3 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2023. stabilitātes programmā prognozētais deficīts, kam par iemeslu galvenokārt ir pieņēmums, ka izdevumi par enerģijas cenu kāpuma bremzēšanu būs mazāki. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 65,2 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir izskaidrojama ar mazāku deficītu. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 41⁄4 % no IKP 2023. gadā. Pieaugums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo papildu izdevumus par enerģijas cenu kāpuma bremzēšanu attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 66,3 % 2022. gada beigās līdz 673⁄4 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 2,3 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2023. stabilitātes programmā prognozētais deficīts, kam par iemeslu galvenokārt ir pieņēmums, ka izdevumi par enerģijas cenu kāpuma bremzēšanu būs mazāki. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 65,2 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir izskaidrojama ar mazāku deficītu.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Minētie pasākumi ir jauni pasākumi salīdzinājumā ar 2022. gadu, jo īpaši enerģijas cenu kāpuma bremzēšana attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju. Šo pasākumu izmaksas daļēji kompensē nodokļi par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, nodeva par ārkārtīgi lielu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 2,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Lielākā daļa 2023. gadā plānoto pasākumu nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, kaut gan daudzos no tiem ir saglabāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,5 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,3 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas par pagaidu aizsardzību, ko nodrošina pārvietotajām personām no Ukrainas, saglabāsies stabilas salīdzinājumā ar 2022. gadu. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Minētie pasākumi ir jauni pasākumi salīdzinājumā ar 2022. gadu, jo īpaši enerģijas cenu kāpuma bremzēšana attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju. Šo pasākumu izmaksas daļēji kompensē nodokļi par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, nodeva par ārkārtīgi lielu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 2,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Lielākā daļa 2023. gadā plānoto pasākumu nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, kaut gan daudzos no tiem ir saglabāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,5 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,3 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas par pagaidu aizsardzību, ko nodrošina pārvietotajām personām no Ukrainas, saglabāsies stabilas salīdzinājumā ar 2022. gadu. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Vācijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Vācijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Vācijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Vācijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Vācijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Vācijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 0,5 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 2,7 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,2 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (13). Tāpēc Vācija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām un enerģētiskajai drošībai, piemēram, investīcijas ēku energorenovācijai, elektromobiļu uzlādes infrastruktūras uzlabošanai un skolu sagatavošanai digitālajam laikmetam, kuras daļēji tiek finansētas no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 0,5 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 2,7 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,2 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (13). Tāpēc Vācija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām un enerģētiskajai drošībai, piemēram, investīcijas ēku energorenovācijai, elektromobiļu uzlādes infrastruktūras uzlabošanai un skolu sagatavošanai digitālajam laikmetam, kuras daļēji tiek finansētas no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 13⁄4 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo enerģijas cenu kāpuma bremzēšanas pasākumu pakāpenisku izbeigšanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP nedaudz palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 661⁄2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,2 % apmērā no IKP. Tas ir mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, kam par iemeslu galvenokārt ir pieņēmumi par mazāka apmēra enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 64,1 % 2024. gada beigās, kas galvenokārt saistīts ar mazāku deficītu. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 13⁄4 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo enerģijas cenu kāpuma bremzēšanas pasākumu pakāpenisku izbeigšanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP nedaudz palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 661⁄2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,2 % apmērā no IKP. Tas ir mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, kam par iemeslu galvenokārt ir pieņēmumi par mazāka apmēra enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 64,1 % 2024. gada beigās, kas galvenokārt saistīts ar mazāku deficītu.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,3 % no IKP. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka lielākā daļa no enerģētikas atbalsta pasākumiem, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai neaizsargātiem uzņēmumiem. Vairums no minētajiem pasākumiem saglabā cenas signālu, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,3 % no IKP. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka lielākā daļa no enerģētikas atbalsta pasākumiem, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai neaizsargātiem uzņēmumiem. Vairums no minētajiem pasākumiem saglabā cenas signālu, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,5 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 2,0 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,5 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 2,0 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,4 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, kurus rada enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga izbeigšana, kam par iemeslu ir gan tas, ka daži no šādiem pasākumiem paliks spēkā 2024. gadā, gan arī ieņēmumus samazinoši diskrecionārie pasākumi, piemēram, dažādi ienākuma nodokļa samazinājumi. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,4 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, kurus rada enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga izbeigšana, kam par iemeslu ir gan tas, ka daži no šādiem pasākumiem paliks spēkā 2024. gadā, gan arī ieņēmumus samazinoši diskrecionārie pasākumi, piemēram, dažādi ienākuma nodokļa samazinājumi.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka valdības investīcijas saglabāsies stabilā līmenī, proti, 21⁄2 % apmērā no IKP 2023. un 2024. gadā. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. To starpā ir dažādas reformas ienākuma nodokļa sistēmā, kā arī pensiju sistēmas reformas. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka valdības investīcijas saglabāsies stabilā līmenī, proti, 21⁄2 % apmērā no IKP 2023. un 2024. gadā. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. To starpā ir dažādas reformas ienākuma nodokļa sistēmā, kā arī pensiju sistēmas reformas.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pamazām samazināsies, sasniedzot 3⁄4 % no IKP 2025. un2026. gadā. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 661⁄2 % 2024. gada beigās līdz 651⁄2 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pamazām samazināsies, sasniedzot 3⁄4 % no IKP 2025. un2026. gadā. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 661⁄2 % 2024. gada beigās līdz 651⁄2 % 2026. gada beigās.

| (28) | Kaut gan nodarbinātības rādītāji joprojām ir stabili, ir paredzams, ka, ņemot vērā straujo sabiedrības novecošanu, darbaspēka un prasmju trūkums vēl vairāk palielināsies. Paredzams, ka darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits 2020. gados saruks par 3,7 miljoniem, kam par iemeslu ir tas, ka pensijā aizies tā dēvētā demogrāfiskā sprādziena paaudzes darbinieki. Tas būtiski palielinās obligātās paaudžu solidaritātes pensiju sistēmas (pirmā pensiju līmeņa) finansējuma vajadzības un, iespējams, apdraudēs pensiju atbilstību. Migrācijas saldo vajadzētu būt aptuveni 400 000 cilvēku gadā, lai kompensētu potenciālā darbaspēka samazināšanos. Likumā noteiktais pensionēšanās vecums pakāpeniski pieaugs – līdz 67 gadiem 2031. gadā. Kaut arī 55–64 gadus vecu darba ņēmēju nodarbinātības līmenis ir viens no augstākajiem Savienībā, faktiskā pensionēšanās vecuma pieaugums pēdējos gados ir palēninājies, un nodarbinātības līmenis vecuma grupā virs 65 gadiem atpaliek no labākajiem rādītājiem Savienībā. Tas izskaidrojams arī ar priekšlaicīgas pensionēšanās iespējām, kas vēl vairāk palielina spiedienu uz pensiju sistēmas ilgtspēju. Cilvēki, kuri strādājuši vismaz 35 gadus, var priekšlaicīgi iet pensijā, saskaroties tikai ar salīdzinoši nelielu pensijas pabalstu samazinājumu. Personas, kuru darba stāžs ir vismaz 45 gadi, var pensionēties, nezaudējot neko no savām pensijas tiesībām (Rente nach 45 Beitragsjahren). Valsts subsidētās privātās pensiju shēmas (trešā līmeņa privātā pensiju shēma Riester Rente) līdz šim netiek pietiekami izmantotas. Neraugoties uz centieniem palielināt aroda pensiju (otras līmenis) izmantošanu, to segums joprojām ir aptuveni 56 %. |
| --- | --- |

(28)

Kaut gan nodarbinātības rādītāji joprojām ir stabili, ir paredzams, ka, ņemot vērā straujo sabiedrības novecošanu, darbaspēka un prasmju trūkums vēl vairāk palielināsies. Paredzams, ka darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits 2020. gados saruks par 3,7 miljoniem, kam par iemeslu ir tas, ka pensijā aizies tā dēvētā demogrāfiskā sprādziena paaudzes darbinieki. Tas būtiski palielinās obligātās paaudžu solidaritātes pensiju sistēmas (pirmā pensiju līmeņa) finansējuma vajadzības un, iespējams, apdraudēs pensiju atbilstību. Migrācijas saldo vajadzētu būt aptuveni 400 000 cilvēku gadā, lai kompensētu potenciālā darbaspēka samazināšanos. Likumā noteiktais pensionēšanās vecums pakāpeniski pieaugs – līdz 67 gadiem 2031. gadā. Kaut arī 55–64 gadus vecu darba ņēmēju nodarbinātības līmenis ir viens no augstākajiem Savienībā, faktiskā pensionēšanās vecuma pieaugums pēdējos gados ir palēninājies, un nodarbinātības līmenis vecuma grupā virs 65 gadiem atpaliek no labākajiem rādītājiem Savienībā. Tas izskaidrojams arī ar priekšlaicīgas pensionēšanās iespējām, kas vēl vairāk palielina spiedienu uz pensiju sistēmas ilgtspēju. Cilvēki, kuri strādājuši vismaz 35 gadus, var priekšlaicīgi iet pensijā, saskaroties tikai ar salīdzinoši nelielu pensijas pabalstu samazinājumu. Personas, kuru darba stāžs ir vismaz 45 gadi, var pensionēties, nezaudējot neko no savām pensijas tiesībām (Rente nach 45 Beitragsjahren). Valsts subsidētās privātās pensiju shēmas (trešā līmeņa privātā pensiju shēma Riester Rente) līdz šim netiek pietiekami izmantotas. Neraugoties uz centieniem palielināt aroda pensiju (otras līmenis) izmantošanu, to segums joprojām ir aptuveni 56 %.

| (29) | Nodokļu struktūra Vācijā joprojām lielā mērā ir atkarīga no darbaspēka nodokļu ieņēmumiem, savukārt nodokļu bāzes, ar kurām var veicināt iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, vēl aizvien netiek pietiekami izmantotas. Nodokļu ķīlis ir viens no lielākajiem Savienībā, un nodokļu un pārvedumu sistēmas mijiedarbība nenodrošina pietiekamus stimulus, lai zemu atalgotu darba ņēmēju un otro pelnītāju (bieži vien sieviešu) gadījumā strādātu vairāk stundu. Tas negatīvi ietekmē darbaspēka piedāvājumu un palielina darbaspēka trūkumu. Vides nodokļu īpatsvars Vācijā ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju gan attiecībā uz enerģijas, gan transporta nodokļiem. Transportlīdzekļu aplikšana ar nodokļiem neveicina videi draudzīgāku transportu. Videi kaitīgas subsīdijas, piemēram, fosilo degvielu subsīdijas (tostarp nodokļu atbrīvojumi un nodokļu samazinājumi), vēl aizvien ir ievērojamas, tādējādi kavējot zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(29)

Nodokļu struktūra Vācijā joprojām lielā mērā ir atkarīga no darbaspēka nodokļu ieņēmumiem, savukārt nodokļu bāzes, ar kurām var veicināt iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, vēl aizvien netiek pietiekami izmantotas. Nodokļu ķīlis ir viens no lielākajiem Savienībā, un nodokļu un pārvedumu sistēmas mijiedarbība nenodrošina pietiekamus stimulus, lai zemu atalgotu darba ņēmēju un otro pelnītāju (bieži vien sieviešu) gadījumā strādātu vairāk stundu. Tas negatīvi ietekmē darbaspēka piedāvājumu un palielina darbaspēka trūkumu. Vides nodokļu īpatsvars Vācijā ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju gan attiecībā uz enerģijas, gan transporta nodokļiem. Transportlīdzekļu aplikšana ar nodokļiem neveicina videi draudzīgāku transportu. Videi kaitīgas subsīdijas, piemēram, fosilo degvielu subsīdijas (tostarp nodokļu atbrīvojumi un nodokļu samazinājumi), vēl aizvien ir ievērojamas, tādējādi kavējot zaļo pārkārtošanos.

| (30) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Ņemot vērā to, ka mehānisms, kas ir spēkā līdz 2026. gadam, ir pagaidu pasākums, ir būtiski ātri turpināt plāna īstenošanu. Kaut arī Vācijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, tomēr ir konstatējama ievērojama kavēšanās. Ierobežotie resursi, kas atvēlēti plāna īstenošanai, un nepietiekama prioritāšu noteikšana ir iemels tam, ka Vācija atpaliek īstenošanas procesā. Vācijai vēl aizvien ir jāparaksta darbības kārtība un jāiesniedz savs pirmais maksājuma pieprasījums. Vācijas atveseļošanas un noturības plāns jau tika pārskatīts vienreiz, proti, 2023. gada 14. februārī, veicot korekcijas attiecībā uz diviem investīciju pasākumiem, kurus objektīvu apstākļu dēļ nebija iespējams pilnībā pabeigt (16). Paredzams, ka 2023. gadā plāns tiks vēlreiz pārskatīts, veicot vēl vienu papildinājumu, lai iekļautu REPowerEU nodaļu un ņemtu vērā neatmaksājamā atbalsta palielinājumu. Tomēr patlaban noris sarunas par REPowerEU nodaļu un par to, lai ņemtu vērā neatmaksājamā atbalsta pieaugumu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Vācijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Ņemot vērā to, ka mehānisms, kas ir spēkā līdz 2026. gadam, ir pagaidu pasākums, ir būtiski ātri turpināt plāna īstenošanu. Kaut arī Vācijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, tomēr ir konstatējama ievērojama kavēšanās. Ierobežotie resursi, kas atvēlēti plāna īstenošanai, un nepietiekama prioritāšu noteikšana ir iemels tam, ka Vācija atpaliek īstenošanas procesā. Vācijai vēl aizvien ir jāparaksta darbības kārtība un jāiesniedz savs pirmais maksājuma pieprasījums. Vācijas atveseļošanas un noturības plāns jau tika pārskatīts vienreiz, proti, 2023. gada 14. februārī, veicot korekcijas attiecībā uz diviem investīciju pasākumiem, kurus objektīvu apstākļu dēļ nebija iespējams pilnībā pabeigt (16). Paredzams, ka 2023. gadā plāns tiks vēlreiz pārskatīts, veicot vēl vienu papildinājumu, lai iekļautu REPowerEU nodaļu un ņemtu vērā neatmaksājamā atbalsta palielinājumu. Tomēr patlaban noris sarunas par REPowerEU nodaļu un par to, lai ņemtu vērā neatmaksājamā atbalsta pieaugumu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Vācijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (31) | Komisija visus Vācijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Vācijā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija visus Vācijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Vācijā.

| (32) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Vācijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar digitalizāciju, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(32)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Vācijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar digitalizāciju, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos.

| (33) | Kaut arī Vācija ir pielikusi pūles, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju, tomēr īstenošana joprojām ir lēna. Līdz mērķa datumam (2022. gada beigām) bija sasniegti tikai nedaudzi no mērķiem, kas noteikti Tiešsaistes piekļuves likumā, saskaņā ar kuru ir obligāta visu to administratīvo pakalpojumu nepārtraukta digitalizācija, kas tiek sniegti ar klientiem strādājošā birojā. Komisijas izstrādātais e-pārvaldes salīdzinošais ziņojums liecina, ka valsts gūst nepietiekamus rezultātus arī atbalsta biroja digitalizācijā, kas ir ļoti būtiska, lai nodrošinātu pakalpojumu efektīvu sniegšanu ārpus Tiešsaistes piekļuves likuma tvēruma. Šajā sakarā par prioritāti ir atzīta reģistru modernizācija, kas ir daļa no Reģistru modernizācijas likuma, kura mērķis ir īstenot Savienībā noteikto vienreizējas iesniegšanas principu, saskaņā ar kuru iedzīvotājiem un uzņēmumiem tikai vienreiz jāsniedz iestādēm standarta informācija. Tomēr kopš likuma stāšanās spēkā 2021. gadā ir panākts tikai neliels progress. Turklāt digitālo pakalpojumu izmantošanas līmenis ir zems – Vācija atpaliek no Savienības vidējā rādītāja attiecībā uz to cilvēku īpatsvaru, kuri izmanto e-pārvaldes pakalpojumus. Vācija arī atpaliek no Savienības vidējā rādītāja attiecībā uz dažādiem tādiem e-pārvaldes salīdzinošā pētījuma aspektiem kā pārredzamība, galveno veicinošo faktoru esamība un digitālo sabiedrisko pakalpojumu pieejamība cilvēkiem, kuri atrodas ārvalstīs. Valsts regulatīvās kontroles padome uzskata, ka Tiešsaistes piekļuves likuma īstenošana ir nepietiekama, un ir apzinājusi prognozēto darbaspēka trūkumu kā galveno risku gadījumā, ja ar digitalizācijas palīdzību netiktu palielināta efektivitāte. Trūkumi, kas konstatēti sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijā, vienlīdz attiecas uz attiecīgajiem pasākumiem Vācijas atveseļošanas un noturības plānā. |
| --- | --- |

(33)

Kaut arī Vācija ir pielikusi pūles, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju, tomēr īstenošana joprojām ir lēna. Līdz mērķa datumam (2022. gada beigām) bija sasniegti tikai nedaudzi no mērķiem, kas noteikti Tiešsaistes piekļuves likumā, saskaņā ar kuru ir obligāta visu to administratīvo pakalpojumu nepārtraukta digitalizācija, kas tiek sniegti ar klientiem strādājošā birojā. Komisijas izstrādātais e-pārvaldes salīdzinošais ziņojums liecina, ka valsts gūst nepietiekamus rezultātus arī atbalsta biroja digitalizācijā, kas ir ļoti būtiska, lai nodrošinātu pakalpojumu efektīvu sniegšanu ārpus Tiešsaistes piekļuves likuma tvēruma. Šajā sakarā par prioritāti ir atzīta reģistru modernizācija, kas ir daļa no Reģistru modernizācijas likuma, kura mērķis ir īstenot Savienībā noteikto vienreizējas iesniegšanas principu, saskaņā ar kuru iedzīvotājiem un uzņēmumiem tikai vienreiz jāsniedz iestādēm standarta informācija. Tomēr kopš likuma stāšanās spēkā 2021. gadā ir panākts tikai neliels progress. Turklāt digitālo pakalpojumu izmantošanas līmenis ir zems – Vācija atpaliek no Savienības vidējā rādītāja attiecībā uz to cilvēku īpatsvaru, kuri izmanto e-pārvaldes pakalpojumus. Vācija arī atpaliek no Savienības vidējā rādītāja attiecībā uz dažādiem tādiem e-pārvaldes salīdzinošā pētījuma aspektiem kā pārredzamība, galveno veicinošo faktoru esamība un digitālo sabiedrisko pakalpojumu pieejamība cilvēkiem, kuri atrodas ārvalstīs. Valsts regulatīvās kontroles padome uzskata, ka Tiešsaistes piekļuves likuma īstenošana ir nepietiekama, un ir apzinājusi prognozēto darbaspēka trūkumu kā galveno risku gadījumā, ja ar digitalizācijas palīdzību netiktu palielināta efektivitāte. Trūkumi, kas konstatēti sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijā, vienlīdz attiecas uz attiecīgajiem pasākumiem Vācijas atveseļošanas un noturības plānā.

| (34) | Digitālo prasmju uzlabošana ir ļoti būtiska digitālās pārkārtošanās procesam, lai novērstu kvalificētu darbinieku trūkumu un palielinātu ražīgumu. 2021. gadā Vācija atpalika no Savienības vidējā rādītāja (54 %) attiecībā uz to cilvēku īpatsvaru 16–74 gadu vecumā, kuriem ir vismaz digitālās pamatprasmes – Vācijā šis rādītājs bija 49 %, tādējādi kavējot digitālo pārkārtošanos. No visiem 16–19 gadus veciem jauniešiem 2021. gadā tikai 50 % bija vismaz digitālās pamatprasmes, kas ir par 19 procentpunktiem mazāk nekā Savienības vidējais rādītājs. Kaut arī Vācijas rādītājs pārsniedz Savienības vidējo rādītāju attiecībā uz IKT speciālistu īpatsvaru nodarbinātajā darbaspēkā un atbilst Savienības vidējam rādītājam attiecībā uz IKT speciālistu sieviešu īpatsvaru, tomēr ir daudz neaizpildītu vakanču, kas norāda uz nepieciešamību pēc vēl vairāk speciālistu. Digitālo prasmju uzlabošanā būtiska nozīme būtu turpmākiem centieniem novērst skolotāju trūkumu un labāk apmācīt skolotājus digitalizācijas jomā visos izglītības līmeņos. Digitālo tehnoloģiju integrācija uzņēmējdarbībā sasniedz tikai aptuveni Savienības vidējo līmeni, tostarp attiecībā uz tādu mazo un vidējo uzņēmumu īpatsvaru, kuru digitālā intensitāte ir vismaz pamatlīmenī, un attiecībā uz progresīvu tehnoloģiju, piemēram, mākoņdatošanas, lielo datu un mākslīgā intelekta, ieviešanu uzņēmumos. Vācijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti vairāki pasākumi, ar kuriem plānots atbalstīt digitālās prasmes un jo īpaši digitālo izglītību, piemēram, tādi kā investīcijas skolotājiem paredzētajās digitālajās ierīcēs, izglītības platformā un izcilības centros. Turklāt Vācija īsteno pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt sava darbaspēka prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju. Minētie pasākumi cita starpā ir koncentrēšanās uz uzņēmumu digitalizāciju (piemēram, Eiropas Digitālās inovācijas centri vai investīciju atbalsta shēma “Digitāli tagad” (Digital Jetzt)). |
| --- | --- |

(34)

Digitālo prasmju uzlabošana ir ļoti būtiska digitālās pārkārtošanās procesam, lai novērstu kvalificētu darbinieku trūkumu un palielinātu ražīgumu. 2021. gadā Vācija atpalika no Savienības vidējā rādītāja (54 %) attiecībā uz to cilvēku īpatsvaru 16–74 gadu vecumā, kuriem ir vismaz digitālās pamatprasmes – Vācijā šis rādītājs bija 49 %, tādējādi kavējot digitālo pārkārtošanos. No visiem 16–19 gadus veciem jauniešiem 2021. gadā tikai 50 % bija vismaz digitālās pamatprasmes, kas ir par 19 procentpunktiem mazāk nekā Savienības vidējais rādītājs. Kaut arī Vācijas rādītājs pārsniedz Savienības vidējo rādītāju attiecībā uz IKT speciālistu īpatsvaru nodarbinātajā darbaspēkā un atbilst Savienības vidējam rādītājam attiecībā uz IKT speciālistu sieviešu īpatsvaru, tomēr ir daudz neaizpildītu vakanču, kas norāda uz nepieciešamību pēc vēl vairāk speciālistu. Digitālo prasmju uzlabošanā būtiska nozīme būtu turpmākiem centieniem novērst skolotāju trūkumu un labāk apmācīt skolotājus digitalizācijas jomā visos izglītības līmeņos. Digitālo tehnoloģiju integrācija uzņēmējdarbībā sasniedz tikai aptuveni Savienības vidējo līmeni, tostarp attiecībā uz tādu mazo un vidējo uzņēmumu īpatsvaru, kuru digitālā intensitāte ir vismaz pamatlīmenī, un attiecībā uz progresīvu tehnoloģiju, piemēram, mākoņdatošanas, lielo datu un mākslīgā intelekta, ieviešanu uzņēmumos. Vācijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti vairāki pasākumi, ar kuriem plānots atbalstīt digitālās prasmes un jo īpaši digitālo izglītību, piemēram, tādi kā investīcijas skolotājiem paredzētajās digitālajās ierīcēs, izglītības platformā un izcilības centros. Turklāt Vācija īsteno pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt sava darbaspēka prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju. Minētie pasākumi cita starpā ir koncentrēšanās uz uzņēmumu digitalizāciju (piemēram, Eiropas Digitālās inovācijas centri vai investīciju atbalsta shēma “Digitāli tagad” (Digital Jetzt)).

| (35) | Kopumā tikai 19,3 % mājsaimniecību ir piekļuve optiskās šķiedras platjoslas tīkla pieslēgumam, kā rezultātā Vācija ierindojas starp dalībvalstīm ar viszemāko optiskās šķiedras pārklājumu (otrais zemākais rādītājs Savienībā, savukārt šajā ziņā vislabākajās piecās Savienības dalībvalstīs optiskās šķiedras pārklājums ir vismaz 85 %). Optiskās šķiedras savienojumu un ļoti augstas veiktspējas tīklu trūkums parasti ir īpaši izteikts lauku apvidos. Tas kavē ražīguma pieaugumu, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu vidū. Pastāv risks, ka varētu laikā nesasniegt izvirzīto mērķi, proti, līdz 2025. gadam pieslēgt optiskās šķiedras tīklam 50 % no mājsaimniecībām un uzņēmumiem (un 100 % līdz 2030. gadam). Attiecīgie pasākumi tika iekļauti 2022. gada jūlija Gigabitu stratēģijā. Pamatnosacījumu uzlabošana, piemēram, palielinot plānošanas un īstenošanas spējas publiskajā sektorā, ir ļoti būtiska, lai paātrinātu optiskās šķiedras pārklājuma izvēršanu. Lai sasniegtu ar tīklu saistītos mērķrādītājus, būs jāuzlabo arī administratīvās procedūras, kas tiek piemērotas atļauju pieprasīšanā un piešķiršanā, un būs jāstandartizē alternatīvas, mazāk laikietilpīgas tīkla ierīkošanas metodes. |
| --- | --- |

(35)

Kopumā tikai 19,3 % mājsaimniecību ir piekļuve optiskās šķiedras platjoslas tīkla pieslēgumam, kā rezultātā Vācija ierindojas starp dalībvalstīm ar viszemāko optiskās šķiedras pārklājumu (otrais zemākais rādītājs Savienībā, savukārt šajā ziņā vislabākajās piecās Savienības dalībvalstīs optiskās šķiedras pārklājums ir vismaz 85 %). Optiskās šķiedras savienojumu un ļoti augstas veiktspējas tīklu trūkums parasti ir īpaši izteikts lauku apvidos. Tas kavē ražīguma pieaugumu, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu vidū. Pastāv risks, ka varētu laikā nesasniegt izvirzīto mērķi, proti, līdz 2025. gadam pieslēgt optiskās šķiedras tīklam 50 % no mājsaimniecībām un uzņēmumiem (un 100 % līdz 2030. gadam). Attiecīgie pasākumi tika iekļauti 2022. gada jūlija Gigabitu stratēģijā. Pamatnosacījumu uzlabošana, piemēram, palielinot plānošanas un īstenošanas spējas publiskajā sektorā, ir ļoti būtiska, lai paātrinātu optiskās šķiedras pārklājuma izvēršanu. Lai sasniegtu ar tīklu saistītos mērķrādītājus, būs jāuzlabo arī administratīvās procedūras, kas tiek piemērotas atļauju pieprasīšanā un piešķiršanā, un būs jāstandartizē alternatīvas, mazāk laikietilpīgas tīkla ierīkošanas metodes.

| (36) | Vācijai izdevās efektīvi samazināt savu lielo atkarību no Krievijas gāzes un naftas salīdzinājumā ar 2021. gadu (no 65 % līdz gandrīz nullei gāzes gadījumā un no 34,12 % līdz mazāk par 25 % naftas gadījumā (17)). Vācija ir plānojusi un sākusi ieviest dabasgāzes infrastruktūru, kas vidējā termiņā pilnībā aizstātu Krievijas gāzes importu. Vācija pagājušā gada ziemā izpildīja prasības par minimālajiem gāzes krājumiem, kas līdz 2022. gada 1. novembrim sasniedza 99,2 %. Pateicoties savstarpēji savienotiem gāzes tirgiem, Vācijas importētā sašķidrinātā dabasgāze (LNG) varētu veicināt Savienības energoapgādes drošību – ar noteikumu, ka attiecīgā infrastruktūra tiks īstenota bez ilgākas kavēšanās. Vienlaikus Vācija vēl aizvien ir atkarīga no fosilo degvielu importa. Dabasgāzes patēriņš Vācijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 16 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Vācija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(36)

Vācijai izdevās efektīvi samazināt savu lielo atkarību no Krievijas gāzes un naftas salīdzinājumā ar 2021. gadu (no 65 % līdz gandrīz nullei gāzes gadījumā un no 34,12 % līdz mazāk par 25 % naftas gadījumā (17)). Vācija ir plānojusi un sākusi ieviest dabasgāzes infrastruktūru, kas vidējā termiņā pilnībā aizstātu Krievijas gāzes importu. Vācija pagājušā gada ziemā izpildīja prasības par minimālajiem gāzes krājumiem, kas līdz 2022. gada 1. novembrim sasniedza 99,2 %. Pateicoties savstarpēji savienotiem gāzes tirgiem, Vācijas importētā sašķidrinātā dabasgāze (LNG) varētu veicināt Savienības energoapgādes drošību – ar noteikumu, ka attiecīgā infrastruktūra tiks īstenota bez ilgākas kavēšanās. Vienlaikus Vācija vēl aizvien ir atkarīga no fosilo degvielu importa. Dabasgāzes patēriņš Vācijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 16 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Vācija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19).

| (37) | Atjaunīgā elektroenerģija ir ļoti būtiska, lai Vācijā sekmīgi īstenotu zaļās pārkārtošanās plānus, tostarp atjaunīgā ūdeņraža ražošanas, elektrotransportlīdzekļu un siltumsūkņu jomā, kā arī attiecībā uz to, lai vidējā termiņā panāktu enerģētisko drošību. Tomēr, lai sasniegtu valsts mērogā noteiktos atjaunīgās enerģijas izvēršanas mērķrādītājus, būtu nepieciešams to trīskārt paātrināt (no + 67 % pēdējo astoņu gadu laikā līdz 196 % nākamajos astoņos gados). Sarežģītas un ilgstošas atļauju piešķiršanas procedūras kavē atjaunīgo energoresursu un jaunas neto nulles emisiju tehnoloģijas ieviešanu, savukārt nesen pieņemtie tiesību akti procesu uzlabošanai vēl nav īstenoti. Papildus problēmām, kuras jau tiek risinātas, atļauju izsniegšanu kavē digitalizācijas un ar to saistīto prasmju trūkums, kā arī nepietiekamais darbinieku skaits iestādēs, tostarp tiesās. Joprojām ir nepilnības attiecībā uz tīkla elastību, tostarp elektroenerģijas uzkrāšanu, un augstsprieguma pārvades tīklu paplašināšanu, citstarp kopīgu interešu projektu īstenošanu. Turklāt Vācijas sadales tīkli nav pietiekami digitalizēti un modernizēti, lai tiktu galā ar pieprasījumu, ko rada daudzie jaunie elektrotransportlīdzekļu, saules fotoelementu sistēmu un siltumsūkņu ražotāji un izmantotāji, savukārt elektroenerģijas uzkrāšanu varētu paplašināt. Centieni, kas vērsti uz energoefektivitāti, tostarp transporta, mājokļu apkures un rūpniecības jomā, un siltumsūkņu ieviešanu, kura tiek veikta par pieņemamu cenu, saskaras ar izaicinājumiem apmēra palielināšanas un laicīgas īstenošanas ziņā, lai Vācija varētu sasniegt savus klimata un enerģētikas mērķrādītājus, samazināt atkarību no fosilām degvielām un veicināt konkurētspēju un darbvietu radīšanu, tostarp tīro tehnoloģiju ražošanas nozarē. Lai sasniegtu klimata mērķus, ir vajadzīga turpmāka rīcība transporta un būvniecības nozares dekarbonizēšanai; minētajās nozarēs nav sasniegti konkrētām nozarēm noteiktie mērķrādītāji 2022. gadam, neraugoties uz tādu pasākumu ieviešanu kā oglekļa cena, kas tika noteikta valsts mērogā, lai samazinātu emisijas šajās divās nozarēs. Dabiskais oglekļa piesaistītājs Vācijā kopš 2016. gada ir samazinājies, tāpēc ir jārīkojas meža un kūdrāju atjaunošanas jomā. Lielāki pūliņi, kas vērsti uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, aprites ekonomiku un vides aizsardzību, samazina globāla mēroga izaicinājumu radītos riskus un veicina klimatnoturību, nodrošinot dabas resursus un samazinot rūpniecības atkarību no kritiski svarīgām izejvielām. |
| --- | --- |

(37)

Atjaunīgā elektroenerģija ir ļoti būtiska, lai Vācijā sekmīgi īstenotu zaļās pārkārtošanās plānus, tostarp atjaunīgā ūdeņraža ražošanas, elektrotransportlīdzekļu un siltumsūkņu jomā, kā arī attiecībā uz to, lai vidējā termiņā panāktu enerģētisko drošību. Tomēr, lai sasniegtu valsts mērogā noteiktos atjaunīgās enerģijas izvēršanas mērķrādītājus, būtu nepieciešams to trīskārt paātrināt (no + 67 % pēdējo astoņu gadu laikā līdz 196 % nākamajos astoņos gados). Sarežģītas un ilgstošas atļauju piešķiršanas procedūras kavē atjaunīgo energoresursu un jaunas neto nulles emisiju tehnoloģijas ieviešanu, savukārt nesen pieņemtie tiesību akti procesu uzlabošanai vēl nav īstenoti. Papildus problēmām, kuras jau tiek risinātas, atļauju izsniegšanu kavē digitalizācijas un ar to saistīto prasmju trūkums, kā arī nepietiekamais darbinieku skaits iestādēs, tostarp tiesās. Joprojām ir nepilnības attiecībā uz tīkla elastību, tostarp elektroenerģijas uzkrāšanu, un augstsprieguma pārvades tīklu paplašināšanu, citstarp kopīgu interešu projektu īstenošanu. Turklāt Vācijas sadales tīkli nav pietiekami digitalizēti un modernizēti, lai tiktu galā ar pieprasījumu, ko rada daudzie jaunie elektrotransportlīdzekļu, saules fotoelementu sistēmu un siltumsūkņu ražotāji un izmantotāji, savukārt elektroenerģijas uzkrāšanu varētu paplašināt. Centieni, kas vērsti uz energoefektivitāti, tostarp transporta, mājokļu apkures un rūpniecības jomā, un siltumsūkņu ieviešanu, kura tiek veikta par pieņemamu cenu, saskaras ar izaicinājumiem apmēra palielināšanas un laicīgas īstenošanas ziņā, lai Vācija varētu sasniegt savus klimata un enerģētikas mērķrādītājus, samazināt atkarību no fosilām degvielām un veicināt konkurētspēju un darbvietu radīšanu, tostarp tīro tehnoloģiju ražošanas nozarē. Lai sasniegtu klimata mērķus, ir vajadzīga turpmāka rīcība transporta un būvniecības nozares dekarbonizēšanai; minētajās nozarēs nav sasniegti konkrētām nozarēm noteiktie mērķrādītāji 2022. gadam, neraugoties uz tādu pasākumu ieviešanu kā oglekļa cena, kas tika noteikta valsts mērogā, lai samazinātu emisijas šajās divās nozarēs. Dabiskais oglekļa piesaistītājs Vācijā kopš 2016. gada ir samazinājies, tāpēc ir jārīkojas meža un kūdrāju atjaunošanas jomā. Lielāki pūliņi, kas vērsti uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, aprites ekonomiku un vides aizsardzību, samazina globāla mēroga izaicinājumu radītos riskus un veicina klimatnoturību, nodrošinot dabas resursus un samazinot rūpniecības atkarību no kritiski svarīgām izejvielām.

| (38) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Uzlabojot nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju grupu izglītības rezultātus, tiek nodrošināts labāks pamats tālākizglītībai. Pieaugušo izglītībai ir izšķiroša loma pastāvīgā prasmju trūkuma novēršanā. Tomēr to pieaugušo īpatsvars, kuri pēdējo četru nedēļu laikā ir piedalījušies mācībās, iepriekšējo 10 gadu laikā ir saglabājies samērā stabils un zemāks par Savienības vidējo rādītāju (8,1 % 2022. gadā; Savienības vidējais rādītājs bija 11,9 %), un mazkvalificētu darba ņēmēju vidū tas bija tikai 4 %. Turklāt energoietilpīgās nozarēs darba ņēmēju līdzdalības līmenis izglītībā un apmācībā samazinājās no 9,8 % 2015. gadā līdz 7,6 % 2021. gadā un ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju (8,9 %). Dalības veicināšana sākotnējās un turpmākās profesionālās izglītības un mācību programmās, kuru mērķis ir atbalstīt zaļo pārkārtošanos, atbilstu Vācijas mērķim līdz 2030. gadam panākt to, ka 65 % no pieaugušajiem katru gadu piedalās mācībās. |
| --- | --- |

(38)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Uzlabojot nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju grupu izglītības rezultātus, tiek nodrošināts labāks pamats tālākizglītībai. Pieaugušo izglītībai ir izšķiroša loma pastāvīgā prasmju trūkuma novēršanā. Tomēr to pieaugušo īpatsvars, kuri pēdējo četru nedēļu laikā ir piedalījušies mācībās, iepriekšējo 10 gadu laikā ir saglabājies samērā stabils un zemāks par Savienības vidējo rādītāju (8,1 % 2022. gadā; Savienības vidējais rādītājs bija 11,9 %), un mazkvalificētu darba ņēmēju vidū tas bija tikai 4 %. Turklāt energoietilpīgās nozarēs darba ņēmēju līdzdalības līmenis izglītībā un apmācībā samazinājās no 9,8 % 2015. gadā līdz 7,6 % 2021. gadā un ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju (8,9 %). Dalības veicināšana sākotnējās un turpmākās profesionālās izglītības un mācību programmās, kuru mērķis ir atbalstīt zaļo pārkārtošanos, atbilstu Vācijas mērķim līdz 2030. gadam panākt to, ka 65 % no pieaugušajiem katru gadu piedalās mācībās.

| (39) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(39)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (40) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Vācijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu, |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Vācijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu,

| (41) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētās politikas palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar pastāvīgi lielu tekošā konta pārpalikumu. 2., 3. un 4. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu, ciktāl tas attiecas uz lielākām investīcijām. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 40. apsvērumam, |
| --- | --- |

(41)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētās politikas palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar pastāvīgi lielu tekošā konta pārpalikumu. 2., 3. un 4. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu, ciktāl tas attiecas uz lielākām investīcijām. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 40. apsvērumam,

AR ŠO IESAKA Vācijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 2,5 % (21).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Īstenot publisko investīciju iniciatīvas saskaņā ar plānu.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Uzlabot nodokļu struktūru, lai sasniegtu iekļaujošāku un ilgtspējīgāku izaugsmi, jo īpaši uzlabojot nodokļu stimulus, lai palielinātu nostrādāto stundu skaitu. Saglabāt pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju.

2.

Ievērojami paātrināt pārksatītā atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, tostarp nodrošinot pietiekamus resursus, un ātri pabeigt papildinājumu un REPowerEU nodaļu, lai ātri sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Paātrināt visas sabiedrisko pakalpojumu ķēdes digitalizāciju un uzlabot cilvēku digitālās prasmes. Novērst šķēršļus investīcijām un veicināt investīcijas ļoti augstas veiktspējas digitālo sakaru tīklos.

4.

Pastiprināt centienus, lai vēl vairāk samazinātu vispārējo atkarību no fosilām degvielām, palielinot investīcijas atjaunīgajā enerģijā un elektroenerģijas tīklos un paātrinot to izvēršanu, kas panākams ar lielāku administratīvo spēju un racionalizētu procedūru, tostarp atļauju piešķiršanas procedūru, palīdzību. Pastiprināt centienus attiecībā uz energoefektivitāti transporta, būvniecības un rūpniecības nozarē, tostarp veicot investīcijas apkures sistēmās un īstenojot turpmākus politikas pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10158/2021 INIT; ST 10158/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 18. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Šī ietekme galvenokārt ir saistīta ar gāzes vairumpiegādātāju nacionalizāciju un rekapitalizāciju Vācijā ar nolūku garantēt energoapgādes drošību.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Vācijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 35. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Vācijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 7,1 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Šī ietekme galvenokārt ir saistīta ar to, ka tiek pārtraukts iepriekšējā gadā īstenotais pasākums, kura mērķis ir nacionalizēt un rekapitalizēt gāzes vairumpiegādātājus Vācijā, lai garantētu energoapgādes drošību.

13

(14)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Padomes Īstenošanas lēmums (2023. gada 14. februāris), ar ko groza Padomes 2021. gada 13. jūlija Īstenošanas lēmumu par Vācijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (ST 5536/2023).

16

(17)  Vācija kopš 2022. gada augusta nav importējusi Krievijas gāzi un kopš 2023. gada februāra – naftu.

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

19

(20)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

20

(21)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

21

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/49

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Igaunijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Igauniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Igaunijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Igauniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Igaunijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Igaunija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 18. jūnijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 29. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Igaunija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. 2023. gada 9. martā Igaunija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 21.c pantu iesniedza Komisijai pārskatīto nacionālo atveseļošanas un noturības plānu, kā arī REPowerEU nodaļu. Pārskatītais atveseļošanas un noturības plāns arī ņem vērā saskaņā ar minētās regulas 18. panta 2. punktu atjaunināto maksimālo finanšu iemaksu un ietver pamatotu lūgumu Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 21. panta 1. punktu grozīt Padomes 2021. gada 3. novembra Īstenošanas lēmumu, uzskatot, ka objektīvu apstākļu dēļ atveseļošanas un noturības plāns daļēji vairs nav īstenojams. Komisija 2023. gada 12. maijā pieņēma priekšlikumu Padomes Īstenošanas lēmumam par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Padome 2023. gada 16. jūnijā pieņēma Īstenošanas lēmumu, ar ko groza Padomes Īstenošanas lēmumu (2021. gada 29. oktobris) par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (7). |
| --- | --- |

(9)

Igaunija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 18. jūnijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 29. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Igaunija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. 2023. gada 9. martā Igaunija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 21.c pantu iesniedza Komisijai pārskatīto nacionālo atveseļošanas un noturības plānu, kā arī REPowerEU nodaļu. Pārskatītais atveseļošanas un noturības plāns arī ņem vērā saskaņā ar minētās regulas 18. panta 2. punktu atjaunināto maksimālo finanšu iemaksu un ietver pamatotu lūgumu Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 21. panta 1. punktu grozīt Padomes 2021. gada 3. novembra Īstenošanas lēmumu, uzskatot, ka objektīvu apstākļu dēļ atveseļošanas un noturības plāns daļēji vairs nav īstenojams. Komisija 2023. gada 12. maijā pieņēma priekšlikumu Padomes Īstenošanas lēmumam par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Padome 2023. gada 16. jūnijā pieņēma Īstenošanas lēmumu, ar ko groza Padomes Īstenošanas lēmumu (2021. gada 29. oktobris) par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (7).

| (10) | Igaunija 2023. gada 11. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu, un 2023. gada 28. aprīlī Igaunija iesniedza savu 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Igaunija 2023. gada 11. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu, un 2023. gada 28. aprīlī Igaunija iesniedza savu 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Igauniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Igaunija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Igaunija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Igaunijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Igauniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Igaunija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Igaunija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Igaunijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Igauniju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Igaunijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Proti, pēdējā laikā ir palielinājusies ar konkurētspēju un mājokļu cenu attīstību saistīta nelīdzsvarotība, tomēr kopumā šķiet, ka tā patlaban tiek kontrolēta. Algas un īpaši cenas strauji palielinājās 2022. gadā, taču konkurētspējas zaudējumi šķiet ierobežoti, savukārt tekošā konta maksājumu bilancē ir reģistrēts tikai mazs deficīts, un tiek prognozēts, ka 2023. gadā un 2024. gadā tas būs tuvu līdzsvaram. Tomēr inflācijas un algu spiediens, ja tas būs noturīgs, var negatīvi ietekmēt Igaunijas konkurētspēju, īpaši tāpēc, ka pamatinflācija ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Kopš Covid-19 pandēmijas ir ievērojami palielinājušās māju cenas, taču nav stingru pazīmju, ka tās būtu pārvērtētas. Ņemot vērā procentu likmju kāpumu un neseno ekonomikas recesiju, māju cenas, visticamāk, kļūs mērenākas. Turklāt mājsaimniecību parāds un aizņēmumi ir samērā mēreni, finanšu nozare – stabila. Politikas noteikšana kopumā ir labvēlīga, lai gan vēl daži papildu centieni varētu palīdzēt novērst konstatēto vājo vietu radītos riskus. Šajā ziņā būtu svarīgi turpināt, ja vajadzīgs, pastiprinātu pretciklisku fiskālo un makroprudenciālo politiku. Konkurences veicināšana iekšzemes tirgū varētu palīdzēt kontrolēt cenu spiedienu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Igauniju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Igaunijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Proti, pēdējā laikā ir palielinājusies ar konkurētspēju un mājokļu cenu attīstību saistīta nelīdzsvarotība, tomēr kopumā šķiet, ka tā patlaban tiek kontrolēta. Algas un īpaši cenas strauji palielinājās 2022. gadā, taču konkurētspējas zaudējumi šķiet ierobežoti, savukārt tekošā konta maksājumu bilancē ir reģistrēts tikai mazs deficīts, un tiek prognozēts, ka 2023. gadā un 2024. gadā tas būs tuvu līdzsvaram. Tomēr inflācijas un algu spiediens, ja tas būs noturīgs, var negatīvi ietekmēt Igaunijas konkurētspēju, īpaši tāpēc, ka pamatinflācija ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Kopš Covid-19 pandēmijas ir ievērojami palielinājušās māju cenas, taču nav stingru pazīmju, ka tās būtu pārvērtētas. Ņemot vērā procentu likmju kāpumu un neseno ekonomikas recesiju, māju cenas, visticamāk, kļūs mērenākas. Turklāt mājsaimniecību parāds un aizņēmumi ir samērā mēreni, finanšu nozare – stabila. Politikas noteikšana kopumā ir labvēlīga, lai gan vēl daži papildu centieni varētu palīdzēt novērst konstatēto vājo vietu radītos riskus. Šajā ziņā būtu svarīgi turpināt, ja vajadzīgs, pastiprinātu pretciklisku fiskālo un makroprudenciālo politiku. Konkurences veicināšana iekšzemes tirgū varētu palīdzēt kontrolēt cenu spiedienu.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Igaunijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 2,4 % no IKP 2021. gadā līdz 0,9 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds palielinājās no 17,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 18,4 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Igaunijas budžeta stāvoklis, jo tiek plānots, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Igaunijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Igaunijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 2,4 % no IKP 2021. gadā līdz 0,9 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds palielinājās no 17,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 18,4 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Igaunijas budžeta stāvoklis, jo tiek plānots, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Igaunijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra zemāku akcīzes nodokli degvielai lauksaimniecības vajadzībām; savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra daļēju enerģijas rēķinu kompensēšanu mājsaimniecībām, kuru ienākumi ir mazāki par medianālo ienākumu, zemāku tīkla maksu par elektroenerģiju un gāzi mājsaimniecībām un uzņēmumiem, elektroenerģijas un gāzes cenu griestus mājsaimniecībām un vienreizēju sociālo pārvedumu 50 EUR apmērā pensionāriem un ģimenēm ar bērniem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,8 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,6 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,3 % 2021. gadā līdz 0 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra zemāku akcīzes nodokli degvielai lauksaimniecības vajadzībām; savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra daļēju enerģijas rēķinu kompensēšanu mājsaimniecībām, kuru ienākumi ir mazāki par medianālo ienākumu, zemāku tīkla maksu par elektroenerģiju un gāzi mājsaimniecībām un uzņēmumiem, elektroenerģijas un gāzes cenu griestus mājsaimniecībām un vienreizēju sociālo pārvedumu 50 EUR apmērā pensionāriem un ģimenēm ar bērniem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,8 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,6 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,3 % 2021. gadā līdz 0 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Igaunijai (8) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Igaunijai (8) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (9) 2022. gadā bija bremzējoša, 1,3 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Igaunija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,4 % no IKP (1,6 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar straujo un neprognozēto būvniecības cenu pieaugumu. Valsts finansētajām investīcijām bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem (10). Tāpēc Igaunija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumam. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam tomēr bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem. Tāpēc Igaunija pietiekami ierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (9) 2022. gadā bija bremzējoša, 1,3 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Igaunija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,4 % no IKP (1,6 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar straujo un neprognozēto būvniecības cenu pieaugumu. Valsts finansētajām investīcijām bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem (10). Tāpēc Igaunija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumam. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam tomēr bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem. Tāpēc Igaunija pietiekami ierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā samazināsies par 1,5 %, bet 2024. gadā – pieaugs par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP sarukums 2023. gadā būs mazāks (0,1 %) un pieaugums 2024. gadā – līdzīgs (3,0 %). Atšķirība 2023. gadā galvenokārt skaidrojama ar to, ka Komisija prognozē privātā patēriņa labvēlīgāku tendenci kopā ar nedaudz zemāku inflāciju (ko mēra, izmantojot saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI)) un lielāka algu pieauguma prognozēm. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā samazināsies par 1,5 %, bet 2024. gadā – pieaugs par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP sarukums 2023. gadā būs mazāks (0,1 %) un pieaugums 2024. gadā – līdzīgs (3,0 %). Atšķirība 2023. gadā galvenokārt skaidrojama ar to, ka Komisija prognozē privātā patēriņa labvēlīgāku tendenci kopā ar nedaudz zemāku inflāciju (ko mēra, izmantojot saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI)) un lielāka algu pieauguma prognozēm.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 4,3 % no IKP 2023. gadā. Pieaugums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo diskrecionārus pasākumus, piemēram, papildu tēriņus par ģimenes pabalstiem, pensijām, aizsardzību un izglītību un nodokļu kategoriju koriģēšanu nolūkā samazināt ienākuma nodokli, kā arī pieņēmumu par vietējo pašvaldību izdevumu kāpumu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 18,4 % 2022. gada beigās līdz 20,2 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 3,1 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts galvenokārt saucēja efekta dēļ, ko radīja augstāka nominālā IKP prognozes un nodokļu bāzes, nodokļu ieņēmumu un citu ieņēmumu lielāks aplēstais pieaugums. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 4,3 % no IKP 2023. gadā. Pieaugums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo diskrecionārus pasākumus, piemēram, papildu tēriņus par ģimenes pabalstiem, pensijām, aizsardzību un izglītību un nodokļu kategoriju koriģēšanu nolūkā samazināt ienākuma nodokli, kā arī pieņēmumu par vietējo pašvaldību izdevumu kāpumu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 18,4 % 2022. gada beigās līdz 20,2 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 3,1 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts galvenokārt saucēja efekta dēļ, ko radīja augstāka nominālā IKP prognozes un nodokļu bāzes, nodokļu ieņēmumu un citu ieņēmumu lielāks aplēstais pieaugums.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. To vidū ir pasākumi, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši daļēja visu mājsaimniecības apkures, elektroenerģijas un gāzes rēķinu atmaksa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Nešķiet, ka 2023. gadā pasākumi būtu vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (12), veidos 0 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām palielināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. To vidū ir pasākumi, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši daļēja visu mājsaimniecības apkures, elektroenerģijas un gāzes rēķinu atmaksa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Nešķiet, ka 2023. gadā pasākumi būtu vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (12), veidos 0 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām palielināsies par 0,1 procentpunktu no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Igaunijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Igaunijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Igaunijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Igaunijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Igaunijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Igaunijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs ekspansīva (– 0,8 % no IKP) augstas inflācijas kontekstā. Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (+ 1,3 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī lielākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu lielākoties nosaka sociālie izdevumi, publiskā sektora algu, izglītības un aizsardzības izdevumi. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,8 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām tiek prognozēta bremzējoša ietekme 0,3 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Tāpēc Igaunija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un nav paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (14). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanās procesā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, mājokļu energoefektivitātē, elektroenerģijas pārvades tīklu stiprināšanā, kas ļautu ražot vairāk zaļās enerģijas, interneta platjoslas pakalpojumos, digitālajos pakalpojumos, kvalifikācijas celšanā un tādos pārkvalifikācijas moduļos, kas ļauj apgūt ar zaļo pārkārtošanos saistītās prasmes. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs ekspansīva (– 0,8 % no IKP) augstas inflācijas kontekstā. Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (+ 1,3 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī lielākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu lielākoties nosaka sociālie izdevumi, publiskā sektora algu, izglītības un aizsardzības izdevumi. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,8 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām tiek prognozēta bremzējoša ietekme 0,3 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Tāpēc Igaunija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un nav paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (14). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanās procesā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, mājokļu energoefektivitātē, elektroenerģijas pārvades tīklu stiprināšanā, kas ļautu ražot vairāk zaļās enerģijas, interneta platjoslas pakalpojumos, digitālajos pakalpojumos, kvalifikācijas celšanā un tādos pārkvalifikācijas moduļos, kas ļauj apgūt ar zaļo pārkārtošanos saistītās prasmes.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts nedaudz samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,2 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu procentos no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 23,6 %. Tomēr, kā norādīts programmā, minētajās prognozēs vēl neietilpst jaunās valdības, kas stājās amatā 2023. gada 17. aprīlī, plānotie fiskālās konsolidācijas pasākumi, tāpēc ka pasākumi tiesību aktos vēl nav izklāstīti. Jaunā valdība plāno paaugstināt pievienotās vērtības nodokli, vides nodokļus, akcīzes nodokli alkoholam un tabakai un ieviest autotransporta nodokli. Izdevumu pusē valdība plāno samazināt konkrētus bērnu pabalstus. Kopumā 2023. gada stabilitātes programmā aplēsts, ka minētie pasākumi 2024. gadā uzlabos budžeta bilanci par 1,3 % no IKP. Pamatojoties uz politikas pasākumiem, kas prognozes termiņa dienā ir zināmi pietiekami detalizēti (t. i., bez jaunās valdības plānotajiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem), Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 2,7 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt pateicoties tam, ka Komisijas 2023. gada pavasara prognozē deficīta bāze 2023. gadam ir mazāka un IKP un nodokļu ieņēmumu perspektīvas 2024. gadā – labvēlīgākas. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēta arī mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 21,3 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts nedaudz samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,2 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu procentos no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 23,6 %. Tomēr, kā norādīts programmā, minētajās prognozēs vēl neietilpst jaunās valdības, kas stājās amatā 2023. gada 17. aprīlī, plānotie fiskālās konsolidācijas pasākumi, tāpēc ka pasākumi tiesību aktos vēl nav izklāstīti. Jaunā valdība plāno paaugstināt pievienotās vērtības nodokli, vides nodokļus, akcīzes nodokli alkoholam un tabakai un ieviest autotransporta nodokli. Izdevumu pusē valdība plāno samazināt konkrētus bērnu pabalstus. Kopumā 2023. gada stabilitātes programmā aplēsts, ka minētie pasākumi 2024. gadā uzlabos budžeta bilanci par 1,3 % no IKP. Pamatojoties uz politikas pasākumiem, kas prognozes termiņa dienā ir zināmi pietiekami detalizēti (t. i., bez jaunās valdības plānotajiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem), Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 2,7 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt pateicoties tam, ka Komisijas 2023. gada pavasara prognozē deficīta bāze 2023. gadam ir mazāka un IKP un nodokļu ieņēmumu perspektīvas 2024. gadā – labvēlīgākas. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēta arī mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 21,3 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,9 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas palīdzēs arī samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju un, ja tā turpināsies, varētu graut konkurētspēju. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,9 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas palīdzēs arī samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju un, ja tā turpināsies, varētu graut konkurētspēju. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 4,5 %, kas nesasniedz ieteikto rādītāju. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 4,5 %, kas nesasniedz ieteikto rādītāju.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas saglabāsies 5,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, salīdzinot ar vidēji 5,3 % no IKP 2018.–2023. gadā. Attiecībā uz finansējuma avotiem tiek prognozēts, ka samazināsies valsts finansētās un palielināsies Savienības finansētās investīcijas, proti, izmantojot mehānismu. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas saglabāsies 5,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, salīdzinot ar vidēji 5,3 % no IKP 2018.–2023. gadā. Attiecībā uz finansējuma avotiem tiek prognozēts, ka samazināsies valsts finansētās un palielināsies Savienības finansētās investīcijas, proti, izmantojot mehānismu.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 4,0 % no IKP 2025. gadā, 4,5 % 2026. gadā un 4,2 % 2027. gadā. Tādējādi nav plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts šīs programmas darbības laikā atgriezīsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 23,6 % 2024. gada beigās līdz 33 % 2027. gada beigās. Tomēr, kā minēts augstāk, šajās prognozēs vēl nav iekļauti jaunās valdības plānotie fiskālās konsolidācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 4,0 % no IKP 2025. gadā, 4,5 % 2026. gadā un 4,2 % 2027. gadā. Tādējādi nav plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts šīs programmas darbības laikā atgriezīsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 23,6 % 2024. gada beigās līdz 33 % 2027. gada beigās. Tomēr, kā minēts augstāk, šajās prognozēs vēl nav iekļauti jaunās valdības plānotie fiskālās konsolidācijas pasākumi.

| (28) | Igaunija 2023. gada 9. martā iesniedza savu pārskatīto atveseļošanas un noturības plānu kopā ar REPowerEU nodaļu. Komisija 2023. gada 12. maijā ierosināja sniegt par to pozitīvu novērtējumu, un tas ir jāapstiprina Padomei. Sakarā ar augsto inflāciju un piegādes ķēžu traucējumiem, ko izraisījis karš Ukrainā, dažas investīcijas ir aizkavējušās vai pārtrauktas, kā rezultātā sākotnējais atveseļošanas un noturības plāns tika pārskatīts. Igaunija ir pirmā dalībvalsts, kas plāna pārskatīšanā ir iekļāvusi REPowerEU nodaļu un ir nodomājusi iesniegt pirmo un otro maksājuma pieprasījumu, kolīdz Padome būs apstiprinājusi pārskatīto plānu. |
| --- | --- |

(28)

Igaunija 2023. gada 9. martā iesniedza savu pārskatīto atveseļošanas un noturības plānu kopā ar REPowerEU nodaļu. Komisija 2023. gada 12. maijā ierosināja sniegt par to pozitīvu novērtējumu, un tas ir jāapstiprina Padomei. Sakarā ar augsto inflāciju un piegādes ķēžu traucējumiem, ko izraisījis karš Ukrainā, dažas investīcijas ir aizkavējušās vai pārtrauktas, kā rezultātā sākotnējais atveseļošanas un noturības plāns tika pārskatīts. Igaunija ir pirmā dalībvalsts, kas plāna pārskatīšanā ir iekļāvusi REPowerEU nodaļu un ir nodomājusi iesniegt pirmo un otro maksājuma pieprasījumu, kolīdz Padome būs apstiprinājusi pārskatīto plānu.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Jaunā REPowerEU nodaļa atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Igaunijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Jaunā REPowerEU nodaļa atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Igaunijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija visus Igaunijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Igaunijā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Igaunijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Igaunijā.

| (31) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Igaunija saskaras ar vairākiem papildu problēmjautājumiem, kas saistīti ar sociālās drošības tīkla atbilstību, sevišķi bezdarbniekiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem, ilgtermiņa aprūpi un veselības aprūpi, kā arī enerģētiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Igaunija saskaras ar vairākiem papildu problēmjautājumiem, kas saistīti ar sociālās drošības tīkla atbilstību, sevišķi bezdarbniekiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem, ilgtermiņa aprūpi un veselības aprūpi, kā arī enerģētiku un zaļo pārkārtošanos.

| (32) | Sociālās drošības tīkla atbilstība ir uzlabota, taču nabadzības vai sociālās atstumtības risks joprojām ir augsts dažās grupās, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēku vidū (41,6 % Igaunijā salīdzinājumā ar 19,5 % Savienībā 2021. gadā) un personu ar invaliditāti vidū (40,4 % Igaunijā salīdzinājumā ar 28,9 % Savienībā 2021. gadā). Vecāka gadagājuma cilvēkiem (65+) nabadzības vai sociālās atstumtības risks ir augsts galvenokārt tāpēc, ka vidējā pensija ir zema. Turklāt vecāka gadagājuma cilvēku vidū nabadzība skar abus dzimumus nevienlīdzīgi (nabadzības riska rādītājs vecāka gadagājuma sievietēm ir 47,9 %, kas ir gandrīz par 21 procentpunktu vairāk nekā vecāka gadagājuma vīriešiem). Bezdarbnieki ir mazāk aizsargāti pret nonākšanu nabadzībā, ņemot vērā ierobežojošos kritērijus bezdarbnieka pabalstu saņemšanai, jo īpaši nodarbinātībai un ienākumiem noteiktās robežvērtības pirms bezdarba. Cilvēki, kuri strādā īsus periodus vai ar nestandarta darbu, nav tiesīgi saņemt bezdarbnieka pabalstu, kad viņi kļūst par bezdarbniekiem. 2022. gadā tikai 29 % no jaunreģistrētajiem bezdarbniekiem saņēma bezdarbnieka apdrošināšanas pabalstus un 39 % saņēma fiksēto bezdarbnieka pabalstu. Sociālo aizsardzību varētu stiprināt, paplašinot bezdarbnieka pabalstu tvērumu un atvieglojot minimālos kritērijus, lai tiem varētu piekļūt jo īpaši tie, kas strādā īsus periodus vai kam ir nestandarta darbs, un palielinot pensiju atbilstību. |
| --- | --- |

(32)

Sociālās drošības tīkla atbilstība ir uzlabota, taču nabadzības vai sociālās atstumtības risks joprojām ir augsts dažās grupās, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēku vidū (41,6 % Igaunijā salīdzinājumā ar 19,5 % Savienībā 2021. gadā) un personu ar invaliditāti vidū (40,4 % Igaunijā salīdzinājumā ar 28,9 % Savienībā 2021. gadā). Vecāka gadagājuma cilvēkiem (65+) nabadzības vai sociālās atstumtības risks ir augsts galvenokārt tāpēc, ka vidējā pensija ir zema. Turklāt vecāka gadagājuma cilvēku vidū nabadzība skar abus dzimumus nevienlīdzīgi (nabadzības riska rādītājs vecāka gadagājuma sievietēm ir 47,9 %, kas ir gandrīz par 21 procentpunktu vairāk nekā vecāka gadagājuma vīriešiem). Bezdarbnieki ir mazāk aizsargāti pret nonākšanu nabadzībā, ņemot vērā ierobežojošos kritērijus bezdarbnieka pabalstu saņemšanai, jo īpaši nodarbinātībai un ienākumiem noteiktās robežvērtības pirms bezdarba. Cilvēki, kuri strādā īsus periodus vai ar nestandarta darbu, nav tiesīgi saņemt bezdarbnieka pabalstu, kad viņi kļūst par bezdarbniekiem. 2022. gadā tikai 29 % no jaunreģistrētajiem bezdarbniekiem saņēma bezdarbnieka apdrošināšanas pabalstus un 39 % saņēma fiksēto bezdarbnieka pabalstu. Sociālo aizsardzību varētu stiprināt, paplašinot bezdarbnieka pabalstu tvērumu un atvieglojot minimālos kritērijus, lai tiem varētu piekļūt jo īpaši tie, kas strādā īsus periodus vai kam ir nestandarta darbs, un palielinot pensiju atbilstību.

| (33) | Igaunija ir spērusi soļus, lai uzlabotu piekļuvi ilgtermiņa aprūpei un tās pieejamību cenu ziņā, taču joprojām pastāv problēmjautājumi. Salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju publiskie izdevumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei ir nelieli, kas kavē savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei. Lielai to iedzīvotāju daļai, kuri ir 65 gadus veci un vecāki un kuriem nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, iztiek bez palīdzības personiskajā aprūpē vai mājas darbos. Vajadzība pēc mājas aprūpes ir viena no augstākajām Savienībā. Turklāt, lai gan Igaunijas iedzīvotāji noveco un paredzamais mūža ilgums ir viens no zemākajiem Savienībā, pašnorādītu neapmierināto medicīniskās aprūpes vajadzību rādītājs ir augsts, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem tas gan ir samazinājies (13 % 2020. gadā un 8,1 % 2021. gadā salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 2 %). Augstais rādītājs skaidrojams jo īpaši ar rindām un veselības aprūpes darbinieku trūkumu un nevienmērīgo sadalījumu valstī. Lai gan personīgie maksājumi ir nedaudz samazinājušies, tie ir augsti gan veselības aprūpes, gan ilgtermiņa aprūpes jomā un ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Risināt šo jomu problēmjautājumus varētu palīdzēt, nodrošinot veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei ilgtspējīgu finansējumu. |
| --- | --- |

(33)

Igaunija ir spērusi soļus, lai uzlabotu piekļuvi ilgtermiņa aprūpei un tās pieejamību cenu ziņā, taču joprojām pastāv problēmjautājumi. Salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju publiskie izdevumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei ir nelieli, kas kavē savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei. Lielai to iedzīvotāju daļai, kuri ir 65 gadus veci un vecāki un kuriem nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, iztiek bez palīdzības personiskajā aprūpē vai mājas darbos. Vajadzība pēc mājas aprūpes ir viena no augstākajām Savienībā. Turklāt, lai gan Igaunijas iedzīvotāji noveco un paredzamais mūža ilgums ir viens no zemākajiem Savienībā, pašnorādītu neapmierināto medicīniskās aprūpes vajadzību rādītājs ir augsts, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem tas gan ir samazinājies (13 % 2020. gadā un 8,1 % 2021. gadā salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 2 %). Augstais rādītājs skaidrojams jo īpaši ar rindām un veselības aprūpes darbinieku trūkumu un nevienmērīgo sadalījumu valstī. Lai gan personīgie maksājumi ir nedaudz samazinājušies, tie ir augsti gan veselības aprūpes, gan ilgtermiņa aprūpes jomā un ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Risināt šo jomu problēmjautājumus varētu palīdzēt, nodrošinot veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei ilgtspējīgu finansējumu.

| (34) | Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Igaunija ir veiksmīgi atteikusies no Krievijas veiktā gāzes importa, pārvirzot enerģijas importu caur sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli Klaipēdā (Lietuva) un LNG termināli Inko (Somija). Dabasgāzes patēriņš Igaunijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 36 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Igaunija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (17). Lai gan Igaunijā veiksmīgi virzās uz priekšu atjaunīgo energoresursu izmantošana, degslānekļa īpatsvars tās energoresursu struktūrā joprojām ir ievērojams. Atjaunīgās enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā no 30,1 % 2020. gadā ir palielinājies līdz 37,6 % 2021. gadā. Energoresursu struktūrā degslānekļa īpatsvars 2021. gadā veidoja 58 %, kas ir par 5 procentpunktiem mazāk nekā 2018. gadā, bet par 2 procentpunktiem vairāk kopš 2020. gada. Nesen pārskatītā atveseļošanas un noturības plāna REPowerEU nodaļā Igaunija ir apņēmusies reformēt atļauju izsniegšanas procesu un uzlabot vietējo atļauju izsniedzēju iestāžu spēju veidošanu. Paredzams, ka ar šīm reformām tiks panākts vēl lielāks progress atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanā. Taču šādu progresu vēl arvien kavē nepietiekamā elektrotīkla jauda. Lai pakāpeniski izbeigtu atkarību no BRELL (Baltkrievija, Krievija, Igaunija, Lietuva un Latvija) elektrotīkla, Igaunijai arī jāturpina centieni sinhronizēt savu elektroenerģijas tīklu ar pārējo Savienības elektrotīklu. Ir panākts progress, bet pāreja vēl ir jāpabeidz. Šajā nolūkā ir nepieciešama sadarbība ar Latviju un Lietuvu.. Energoefektivitāte ir Igaunijas zaļās pārkārtošanās pamatā. Lai palielinātu ekonomikas, kā arī ēku fonda energoefektivitāti, būs vajadzīgi vērienīgāki energoefektivitātes mērķrādītāji un mazo pašvaldību renovācijas spējas palielināšana, labāk mērķējot atbalsta pasākumus. Pieņemot 2021.–2035. gada transporta un mobilitātes attīstības plānu, Igaunija tiecas palielināt savas transporta nozares ilgtspēju, tomēr būtu jāveic atbilstīgāki pasākumi, kas paātrinātu pāreju uz tādu transporta nozari, kas rada mazāku piesārņojumu.
  Lai gan Igaunija veic investīcijas dzelzceļa tīkla elektrifikācijā, tā īstenošana vēl nav novērtēta. Pārejai uz ilgtspējīgu transportu jānotiek arī privāto transportlīdzekļu jomā, kur vajag plašāk izmantot bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļus. Pāreju uz tādiem transportlīdzekļu veidiem, kas rada mazāku piesārņojumu, palīdzētu paātrināt attiecīgi stimuli, piemēram, vides nodokļi, citustarp uz emisijām balstīts autotransportlīdzekļu nodoklis. |
| --- | --- |

(34)

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Igaunija ir veiksmīgi atteikusies no Krievijas veiktā gāzes importa, pārvirzot enerģijas importu caur sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli Klaipēdā (Lietuva) un LNG termināli Inko (Somija). Dabasgāzes patēriņš Igaunijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 36 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Igaunija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (17). Lai gan Igaunijā veiksmīgi virzās uz priekšu atjaunīgo energoresursu izmantošana, degslānekļa īpatsvars tās energoresursu struktūrā joprojām ir ievērojams. Atjaunīgās enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā no 30,1 % 2020. gadā ir palielinājies līdz 37,6 % 2021. gadā. Energoresursu struktūrā degslānekļa īpatsvars 2021. gadā veidoja 58 %, kas ir par 5 procentpunktiem mazāk nekā 2018. gadā, bet par 2 procentpunktiem vairāk kopš 2020. gada. Nesen pārskatītā atveseļošanas un noturības plāna REPowerEU nodaļā Igaunija ir apņēmusies reformēt atļauju izsniegšanas procesu un uzlabot vietējo atļauju izsniedzēju iestāžu spēju veidošanu. Paredzams, ka ar šīm reformām tiks panākts vēl lielāks progress atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanā. Taču šādu progresu vēl arvien kavē nepietiekamā elektrotīkla jauda. Lai pakāpeniski izbeigtu atkarību no BRELL (Baltkrievija, Krievija, Igaunija, Lietuva un Latvija) elektrotīkla, Igaunijai arī jāturpina centieni sinhronizēt savu elektroenerģijas tīklu ar pārējo Savienības elektrotīklu. Ir panākts progress, bet pāreja vēl ir jāpabeidz. Šajā nolūkā ir nepieciešama sadarbība ar Latviju un Lietuvu.. Energoefektivitāte ir Igaunijas zaļās pārkārtošanās pamatā. Lai palielinātu ekonomikas, kā arī ēku fonda energoefektivitāti, būs vajadzīgi vērienīgāki energoefektivitātes mērķrādītāji un mazo pašvaldību renovācijas spējas palielināšana, labāk mērķējot atbalsta pasākumus. Pieņemot 2021.–2035. gada transporta un mobilitātes attīstības plānu, Igaunija tiecas palielināt savas transporta nozares ilgtspēju, tomēr būtu jāveic atbilstīgāki pasākumi, kas paātrinātu pāreju uz tādu transporta nozari, kas rada mazāku piesārņojumu.

Lai gan Igaunija veic investīcijas dzelzceļa tīkla elektrifikācijā, tā īstenošana vēl nav novērtēta. Pārejai uz ilgtspējīgu transportu jānotiek arī privāto transportlīdzekļu jomā, kur vajag plašāk izmantot bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļus. Pāreju uz tādiem transportlīdzekļu veidiem, kas rada mazāku piesārņojumu, palīdzētu paātrināt attiecīgi stimuli, piemēram, vides nodokļi, citustarp uz emisijām balstīts autotransportlīdzekļu nodoklis.

| (35) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Igaunijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 68 profesijās, tajā skaitā atkritumu šķirotāji un būvinženieri, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas. Turklāt tika ziņots, ka darbaspēka trūkums ir izlaidi ierobežojošs faktors rūpniecībā un būvniecībā. |
| --- | --- |

(35)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Igaunijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 68 profesijās, tajā skaitā atkritumu šķirotāji un būvinženieri, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas. Turklāt tika ziņots, ka darbaspēka trūkums ir izlaidi ierobežojošs faktors rūpniecībā un būvniecībā.

| (36) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(36)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (37) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Igaunijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu, |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Igaunijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Igaunijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 4,9 % (19).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna, kā arī REPowerEU nodaļas stabilu īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu raitu īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Stiprināt sociālo aizsardzību, paplašinot bezdarbnieka pabalstu tvērumu, jo īpaši attiecībā uz tiem, kas strādā īsus periodus vai kam ir nestandarta darbs, lai tādējādi cita starpā izskaustu nabadzību vecumdienās. Uzlabot piekļuvi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei un tās pieejamību cenas ziņā, jo īpaši nodrošinot tās ilgtspējīgu finansējumu.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrināt atjaunīgo energoresursu ieviešanu, arī stiprinot iekšzemes elektroenerģijas tīkla jaudu. Nodrošināt pietiekamu elektrotīklu starpsavienojumu jaudu, lai palielinātu piegādes drošību un turpinātu sinhronizāciju ar Savienības elektrotīklu. Lai sasniegtu ilgtermiņa renovācijas stratēģijas mērķus, stiprināt energoefektivitāti, izmantojot jaunus finansēšanas un atbalsta pasākumus. Turpināt centienus palielināt ilgtspējīga transporta īpatsvaru, elektrificējot dzelzceļa tīklu un ieviešot nodokļus, kas stimulē pakāpenisku visu transportlīdzekļu aizstāšanu ar bezemisiju vai mazemisiju transportlīdzekļiem. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 12532/2021 INIT; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1 REV 1.

6

(7)  ST 9367/2023 INIT; ST 9367/2023 ADD 1; ST 9367/2023 ADD 1 REV 1.

7

(8)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 23. lpp.).

8

(9)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

9

(10)  Ieguldījumu samazināšanās liecina par aizkavēšanos dažu projektu pabeigšanā, ko izraisīja straujš būvniecības izmaksu pieaugums, kurš ir saistīts ar piegādes ķēdes traucējumiem Ukrainā notiekošā kara dēļ. Tajā pašā laikā citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem par gāzes un kurināmā rezervju iegādi bija ekspansīva ietekme, kas sasniedza 0,4 procentpunktus no IKP.

10

(11)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Igaunijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 44. lpp.).

12

(13)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Igaunijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 13,3 %.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP un atspoguļo bāzes efektu, ko radīja lielie gāzes rezervju iepirkumi 2022. gadā.

14

(15)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

15

(16)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

17

(18)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

18

(19)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

19

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/58

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Īrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms ("mehānisms"), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms ("mehānisms"), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Īriju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Īrijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) ("2023. gada ieteikums par eurozonu") Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Īriju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Īrijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) ("2023. gada ieteikums par eurozonu") Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu "Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam" ("Zaļā kursa industriālais plāns"). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu "ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada", kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu "Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam" ("Zaļā kursa industriālais plāns"). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu "ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada", kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) ("REPowerEU regula") mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) ("REPowerEU regula") mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam ("2023. gada 8. marta paziņojums"). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam ("2023. gada 8. marta paziņojums"). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Īrija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 8. septembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Īrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Īrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Īrija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 8. septembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Īrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Īrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Īrija 2023. gada 4. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 2. maijā – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Īrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Īrija 2023. gada 4. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 2. maijā – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Īrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Īriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Īrija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Īrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Īrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Īriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Īrija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Īrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Īrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Īrijas vispārējās valdības bilance uzlabojās no deficīta 1,6 % apmērā no IKP 2021. gadā līdz pārpalikumam 1,6 % apmērā 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 55,4 % no IKP 2021. gada beigās līdz 44,7 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Īrijas vispārējās valdības bilance uzlabojās no deficīta 1,6 % apmērā no IKP 2021. gadā līdz pārpalikumam 1,6 % apmērā 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 55,4 % no IKP 2021. gada beigās līdz 44,7 % 2022. gada beigās.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija akcīzes nodokļa samazināšana degvielām un pievienotās vērtības nodokļa samazināšana gāzei un elektroenerģijai, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija maksājumi visos iekšzemes elektroenerģijas kontos un dažādi sociālie pārvedumi. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,8 % 2021. gadā līdz 0,7 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija akcīzes nodokļa samazināšana degvielām un pievienotās vērtības nodokļa samazināšana gāzei un elektroenerģijai, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija maksājumi visos iekšzemes elektroenerģijas kontos un dažādi sociālie pārvedumi. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,8 % 2021. gadā līdz 0,7 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Īrijai (7) 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Īrijai (7) 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija kopumā neitrāla, 0,2 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Īrija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,04 % no IKP (0,1 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme 0,1 procentpunkta apmērā uz fiskālo nostāju (9). Tāpēc Īrija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija kopumā neitrāla ietekme –0,2 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Tādēļ Īrija pietiekami ierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija kopumā neitrāla, 0,2 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Īrija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,04 % no IKP (0,1 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme 0,1 procentpunkta apmērā uz fiskālo nostāju (9). Tāpēc Īrija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija kopumā neitrāla ietekme –0,2 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Tādēļ Īrija pietiekami ierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei, bet par turpmāko periodu tas ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 5,6 % un 2024. gadā – par 4,1 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2023. gadā būs mazāks (5,5 %) un 2024. gadā – lielāks (5,0 %). Komisijas prognozētais samērā augstākais pieauguma temps 2024. gadā galvenokārt skaidrojams ar stabilāku neto eksporta pieauguma tempu. Tomēr Īrijas gadījumā neto eksports ir pakļauts lielām svārstībām, jo to virza neliels skaits lielu starptautisku uzņēmumu, kas pēdējos gados ir bijuši komerciāli ļoti veiksmīgi. |
| --- | --- |

(16)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei, bet par turpmāko periodu tas ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 5,6 % un 2024. gadā – par 4,1 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2023. gadā būs mazāks (5,5 %) un 2024. gadā – lielāks (5,0 %). Komisijas prognozētais samērā augstākais pieauguma temps 2024. gadā galvenokārt skaidrojams ar stabilāku neto eksporta pieauguma tempu. Tomēr Īrijas gadījumā neto eksports ir pakļauts lielām svārstībām, jo to virza neliels skaits lielu starptautisku uzņēmumu, kas pēdējos gados ir bijuši komerciāli ļoti veiksmīgi.

| (17) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums palielināsies līdz 1,8 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo strauju ieņēmumu pieaugumu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 44,7 % 2022. gada beigās līdz 40,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta pārpalikums 2023. gadā būs 1,7 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam pārpalikumam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 40,4 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums palielināsies līdz 1,8 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo strauju ieņēmumu pieaugumu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 44,7 % 2022. gada beigās līdz 40,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta pārpalikums 2023. gadā būs 1,7 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam pārpalikumam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 40,4 % 2023. gada beigās.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši divu maksājumu otro kārtu visos iekšzemes elektroenerģijas kontos, kā arī jaunu sociālo pārvedumu kopumu. Gaidāms, ka minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēs enerģijas piegādātāju negaidītās papildu peļņas nodokļi, proti, no elektroenerģijas ražošanas gūto ieņēmumu griesti. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, bet tajos ir iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām palielināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,7 % no IKP. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši divu maksājumu otro kārtu visos iekšzemes elektroenerģijas kontos, kā arī jaunu sociālo pārvedumu kopumu. Gaidāms, ka minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēs enerģijas piegādātāju negaidītās papildu peļņas nodokļi, proti, no elektroenerģijas ražošanas gūto ieņēmumu griesti. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, bet tajos ir iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām palielināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,7 % no IKP.

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Īrijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Īrijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Īrijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Īrijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Īrijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Īrijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs kopumā neitrāla (0,2 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija kopumā neitrāla (– 0,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī augstākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,1 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju 0,0 procentpunktu apmērā no IKP (13). Tāpēc Īrija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, piemēram, veicinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, kā arī ļaujot elektrificēt citas tehnoloģijas, ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs kopumā neitrāla (0,2 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija kopumā neitrāla (– 0,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī augstākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,1 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju 0,0 procentpunktu apmērā no IKP (13). Tāpēc Īrija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, piemēram, veicinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, kā arī ļaujot elektrificēt citas tehnoloģijas, ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,8 % no IKP. Palielinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu, jo tiek pārtraukti pagaidu izdevumu pasākumi. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 38,2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2024. gadā būs 2,2 % apmērā no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais pārpalikums, galvenokārt tāpēc, ka Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir lielāki izdevumi. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 38,3 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,8 % no IKP. Palielinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu, jo tiek pārtraukti pagaidu izdevumu pasākumi. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 38,2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2024. gadā būs 2,2 % apmērā no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais pārpalikums, galvenokārt tāpēc, ka Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir lielāki izdevumi. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 38,3 % 2024. gada beigās.

| (22) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (23) | Programmā Īrija plāno 2023. un 2024. gadā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo budžeta bilanci – 0,5 % apmērā no IKP (14) – un saglabāt to visā atlikušajā programmas laikposmā. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, tiek paredzēts, ka 2023. gadā strukturālajā bilancē būs deficīts 0,1 % apmērā no IKP un 2024. gadā – pārpalikums 1,0 % apmērā no IKP, kas pārsniedz vidēja termiņa budžeta mērķi. |
| --- | --- |

(23)

Programmā Īrija plāno 2023. un 2024. gadā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo budžeta bilanci – 0,5 % apmērā no IKP (14) – un saglabāt to visā atlikušajā programmas laikposmā. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, tiek paredzēts, ka 2023. gadā strukturālajā bilancē būs deficīts 0,1 % apmērā no IKP un 2024. gadā – pārpalikums 1,0 % apmērā no IKP, kas pārsniedz vidēja termiņa budžeta mērķi.

| (24) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi (15) 2024. gadā pieaugs par 1,9 %. |
| --- | --- |

(24)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi (15) 2024. gadā pieaugs par 1,9 %.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 2,0 % no IKP 2023. gadā līdz 2,1 % 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver klimatrīcības plāna atjaunināšanu un datu centra izveidi, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 2,0 % no IKP 2023. gadā līdz 2,1 % 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver klimatrīcības plāna atjaunināšanu un datu centra izveidi, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna.

| (26) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums palielināsies, sasniedzot 2,9 % no IKP 2025. gadā un 3,1 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības bilance atbildīs attiecīgajai Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 38,2 % 2024. gada beigās līdz 32,0 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums palielināsies, sasniedzot 2,9 % no IKP 2025. gadā un 3,1 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības bilance atbildīs attiecīgajai Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 38,2 % 2024. gada beigās līdz 32,0 % 2026. gada beigās.

| (27) | Tiek prognozēts, ka to iedzīvotāju īpatsvars, kuri ir vecāki par 64 gadiem, salīdzinājumā ar darbspējīgā vecuma iedzīvotāju (20–64 gadi) īpatsvaru būs vairāk nekā divas reizes lielāks līdz 2070. gadam, kad katram pensionāram būtu mazāk nekā divi potenciālie iemaksu veicēji salīdzinājumā ar gandrīz četriem iemaksu veicējiem 2022. gadā. Šīs sabiedrības novecošanas rezultātā pensiju sistēma ir jāaizsargā pret pieaugošajām izmaksām. Pensiju reforma, par kuru tika paziņots 2022. gada septembrī, paredz, ka pensijas vecums ir 66 gadi. Tāpēc valdība plāno pievērsties pensiju sistēmas ilgtspējai iemaksu pusē. Paredzams, ka 2023. gadā valdība nāks klajā ar ceļvedi pakāpeniskai sociālās apdrošināšanas iemaksu palielināšanai laikposmā no 2024. līdz 2034. gadam. Tas palielinātu skaidrību par to, kā tā plāno noteikt valsts pensiju sistēmas finansēšanas kārtību. |
| --- | --- |

(27)

Tiek prognozēts, ka to iedzīvotāju īpatsvars, kuri ir vecāki par 64 gadiem, salīdzinājumā ar darbspējīgā vecuma iedzīvotāju (20–64 gadi) īpatsvaru būs vairāk nekā divas reizes lielāks līdz 2070. gadam, kad katram pensionāram būtu mazāk nekā divi potenciālie iemaksu veicēji salīdzinājumā ar gandrīz četriem iemaksu veicējiem 2022. gadā. Šīs sabiedrības novecošanas rezultātā pensiju sistēma ir jāaizsargā pret pieaugošajām izmaksām. Pensiju reforma, par kuru tika paziņots 2022. gada septembrī, paredz, ka pensijas vecums ir 66 gadi. Tāpēc valdība plāno pievērsties pensiju sistēmas ilgtspējai iemaksu pusē. Paredzams, ka 2023. gadā valdība nāks klajā ar ceļvedi pakāpeniskai sociālās apdrošināšanas iemaksu palielināšanai laikposmā no 2024. līdz 2034. gadam. Tas palielinātu skaidrību par to, kā tā plāno noteikt valsts pensiju sistēmas finansēšanas kārtību.

| (28) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Īrijas atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, tomēr ar ievērojamu kavēšanos. Ierobežoti resursi un nepietiekama prioritāšu noteikšana ir novedusi pie tā, ka Īrija atpaliek īstenošanas procesā. Īrija sava atveseļošanas un noturības plāna grozījumu iesniedza 2023. gada maijā. Īrijai vēl ir jāiesniedz pirmais maksājuma pieprasījums. Pašlaik tiek gatavota REPowerEU nodaļa. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Īrijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Īrijas atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, tomēr ar ievērojamu kavēšanos. Ierobežoti resursi un nepietiekama prioritāšu noteikšana ir novedusi pie tā, ka Īrija atpaliek īstenošanas procesā. Īrija sava atveseļošanas un noturības plāna grozījumu iesniedza 2023. gada maijā. Īrijai vēl ir jāiesniedz pirmais maksājuma pieprasījums. Pašlaik tiek gatavota REPowerEU nodaļa. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Īrijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (29) | Komisija visus Īrijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Īrijā. |
| --- | --- |

(29)

Komisija visus Īrijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Īrijā.

| (30) | Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Īrija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kuras saistītas ar aprites ekonomiku, dzeramā ūdens piegādi un notekūdeņu attīrīšanu, kā arī ar elektroenerģijas sistēmu, energoinfrastruktūru un viedo tīklu tehnoloģijām, atļauju piešķiršanas satvaru, energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu un zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgajām prasmēm. |
| --- | --- |

(30)

Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Īrija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kuras saistītas ar aprites ekonomiku, dzeramā ūdens piegādi un notekūdeņu attīrīšanu, kā arī ar elektroenerģijas sistēmu, energoinfrastruktūru un viedo tīklu tehnoloģijām, atļauju piešķiršanas satvaru, energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu un zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgajām prasmēm.

| (31) | Īrijā turpina pieaugt atkritumu radīšana, un tā joprojām ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Tās reciklēšanas sniegums vairākus gadus stagnē. Materiālu apritīga izmantošana 2021. gadā neaudz palielinājās līdz 2 %, kas joprojām ir ievērojami mazāk par Savienības vidējo rādītāju (11,7 %). Lai gan atkritumu apsaimniekošanā tiek veikti uzlabojumi, 2020. gada atkritumu apsaimniekošanas rīcības plāna aprites ekonomikai un 2021. gada decembrī publicētā visas valdības aprites ekonomikas stratēģijas ietekme vēl nav jūtama. Lai sasniegtu Savienības aprites ekonomikas mērķus, ir vajadzīgas lielākas investīcijas. Tas ietver dalītas atkritumu savākšanas un apstrādes infrastruktūras uzlabošanu, lai mazinātu atkritumu apglabāšanu poligonos un sadedzināšanu, īpašu uzmanību pievēršot plastmasai un bioatkritumiem. Ūdens resursu apsaimniekošanas un kvalitātes jomā Īrija saskaras ar novecojošu un novecojušu infrastruktūru, kas rada vienu no augstākajiem cauruļvadu noplūdes rādītājiem Savienībā. Dažos apgabalos arī dzeramā ūdens kvalitāte joprojām ir problēma. Netiek pietiekami risināts jautājums par ūdens kvalitātes pasliktināšanos, ko izraisa lauksaimniecības paplašināšanās. Ir vajadzīgas arī infrastruktūras investīcijas upju atjaunošanā, kā arī visaptverošāka pieeja attiecībā uz lauksaimnieciskās darbības izraisītā ūdens piesārņojuma kontroli. |
| --- | --- |

(31)

Īrijā turpina pieaugt atkritumu radīšana, un tā joprojām ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Tās reciklēšanas sniegums vairākus gadus stagnē. Materiālu apritīga izmantošana 2021. gadā neaudz palielinājās līdz 2 %, kas joprojām ir ievērojami mazāk par Savienības vidējo rādītāju (11,7 %). Lai gan atkritumu apsaimniekošanā tiek veikti uzlabojumi, 2020. gada atkritumu apsaimniekošanas rīcības plāna aprites ekonomikai un 2021. gada decembrī publicētā visas valdības aprites ekonomikas stratēģijas ietekme vēl nav jūtama. Lai sasniegtu Savienības aprites ekonomikas mērķus, ir vajadzīgas lielākas investīcijas. Tas ietver dalītas atkritumu savākšanas un apstrādes infrastruktūras uzlabošanu, lai mazinātu atkritumu apglabāšanu poligonos un sadedzināšanu, īpašu uzmanību pievēršot plastmasai un bioatkritumiem. Ūdens resursu apsaimniekošanas un kvalitātes jomā Īrija saskaras ar novecojošu un novecojušu infrastruktūru, kas rada vienu no augstākajiem cauruļvadu noplūdes rādītājiem Savienībā. Dažos apgabalos arī dzeramā ūdens kvalitāte joprojām ir problēma. Netiek pietiekami risināts jautājums par ūdens kvalitātes pasliktināšanos, ko izraisa lauksaimniecības paplašināšanās. Ir vajadzīgas arī infrastruktūras investīcijas upju atjaunošanā, kā arī visaptverošāka pieeja attiecībā uz lauksaimnieciskās darbības izraisītā ūdens piesārņojuma kontroli.

| (32) | Īrijas energosistēmā 2022. gadā bija vērojamas neaizsargātības pazīmes, jo elektroenerģijas piegādes problēmām bija nepieciešami ārkārtas atbalsta pasākumi. Tās klimata rīcības plānā ir ietverts vērienīgs mērķis līdz 2030. gadam pārveidot valsts energosistēmu ar mērķi palielināt no atjaunīgajiem energoresursiem ražotās elektroenerģijas daļu līdz 80 %. Tas radīs lielus ražošanas apjomus no variabliem energoresursiem. Pašreizējā sistēmas elastība un tās integrācija nav pietiekama, lai tiktu galā ar tik lieliem ražošanas apjomiem no variabliem energoresursiem un ar pieaugošo enerģijas pieprasījumu, jo īpaši no datu centriem, tādēļ atjaunīgo energoresursu mērķrādītāja sasniegšana varētu būt apgrūtināta. Pieprasījuma puses elastība un būtiski pārvades, sadales un uzkrāšanas infrastruktūras uzlabojumi būs galvenie elementi, kas palīdzēs samazināt Īrijas atkarību no fosilās degvielas importa un atvieglos un paātrinās tās pārkārtošanos uz klimatneitrālu energosistēmu. Galvenās problēmas pieprasījuma puses elastības attīstībā ir tādas koordinētas stratēģijas trūkums, kas aptvertu visu energosistēmu, tostarp apkuri un dzesēšanu, kā arī viedās mērīšanas infrastruktūras trūkums. Plānošanas un atļauju sistēmas efektivitātes uzlabošana atjaunīgiem energoresursiem, uzkrāšanai un tīkla pieslēgumiem, kas panākama, nodrošinot to, ka visos plānošanas procesa posmos ir pieejami pienācīgi darbinieki ar atbilstošām prasmēm, un racionalizējot vispārējo satvaru, varētu paātrināt liela mēroga uzlabojumus, tādējādi paātrinot zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(32)

Īrijas energosistēmā 2022. gadā bija vērojamas neaizsargātības pazīmes, jo elektroenerģijas piegādes problēmām bija nepieciešami ārkārtas atbalsta pasākumi. Tās klimata rīcības plānā ir ietverts vērienīgs mērķis līdz 2030. gadam pārveidot valsts energosistēmu ar mērķi palielināt no atjaunīgajiem energoresursiem ražotās elektroenerģijas daļu līdz 80 %. Tas radīs lielus ražošanas apjomus no variabliem energoresursiem. Pašreizējā sistēmas elastība un tās integrācija nav pietiekama, lai tiktu galā ar tik lieliem ražošanas apjomiem no variabliem energoresursiem un ar pieaugošo enerģijas pieprasījumu, jo īpaši no datu centriem, tādēļ atjaunīgo energoresursu mērķrādītāja sasniegšana varētu būt apgrūtināta. Pieprasījuma puses elastība un būtiski pārvades, sadales un uzkrāšanas infrastruktūras uzlabojumi būs galvenie elementi, kas palīdzēs samazināt Īrijas atkarību no fosilās degvielas importa un atvieglos un paātrinās tās pārkārtošanos uz klimatneitrālu energosistēmu. Galvenās problēmas pieprasījuma puses elastības attīstībā ir tādas koordinētas stratēģijas trūkums, kas aptvertu visu energosistēmu, tostarp apkuri un dzesēšanu, kā arī viedās mērīšanas infrastruktūras trūkums. Plānošanas un atļauju sistēmas efektivitātes uzlabošana atjaunīgiem energoresursiem, uzkrāšanai un tīkla pieslēgumiem, kas panākama, nodrošinot to, ka visos plānošanas procesa posmos ir pieejami pienācīgi darbinieki ar atbilstošām prasmēm, un racionalizējot vispārējo satvaru, varētu paātrināt liela mēroga uzlabojumus, tādējādi paātrinot zaļo pārkārtošanos.

| (33) | Dabasgāzes patēriņš Īrijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 0,2 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos piecos gados, ne tuvu nesasniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16). Lai gan Īrija kvalificējas atbrīvojumam no minētā mērķrādītāja, tā tiek mudināta pastiprināt centienus uz laiku – līdz 2024. gada 31. martam – samazināt gāzes pieprasījumu, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). Energoefektivitātes pasākumiem būs būtiska nozīme, lai samazinātu enerģijas patēriņu un palīdzētu sasniegt Savienības mēroga mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vismaz par 55 %. Lai sasniegtu klimata mērķus, ļoti svarīgi būs uzlabot dzīvojamo ēku energoapgādi, modernizēt un ātri izvērst apkuri no atjaunīgiem energoresursiem. Neraugoties uz vērienīgajiem mērķiem līdz 2030. gada beigām modernizēt 500 000 mājokļu tā, lai tie sasniegtu ēku energorādītāju (BER) B2, kā arī uzstādīt 400 000 siltumsūkņu esošajos mājokļos, lai nomainītu vecākas, mazāk efektīvas apkures sistēmas, problēmas joprojām pastāv, galvenokārt kvalificēta darbaspēka nepietiekamības dēļ. Bezemisiju transportlīdzekļu skaits Īrijas autoparkā strauji pieaug no ļoti zema bāzes līmeņa, taču publisko uzlādes punktu blīvums nepalielinās tikpat ātri. Tikai aptuveni 100 km dzelzceļa līniju ir elektrificētas, tāpēc Īrija ir Savienības valsts ar vismazāko elektrificēto dzelzceļu īpatsvaru. Turklāt sastrēgumi uz autoceļiem ļoti pasliktina gaisa kvalitāti un ievērojami palielina laiku svārstsatiksmes stundās. |
| --- | --- |

(33)

Dabasgāzes patēriņš Īrijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 0,2 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos piecos gados, ne tuvu nesasniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16). Lai gan Īrija kvalificējas atbrīvojumam no minētā mērķrādītāja, tā tiek mudināta pastiprināt centienus uz laiku – līdz 2024. gada 31. martam – samazināt gāzes pieprasījumu, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). Energoefektivitātes pasākumiem būs būtiska nozīme, lai samazinātu enerģijas patēriņu un palīdzētu sasniegt Savienības mēroga mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vismaz par 55 %. Lai sasniegtu klimata mērķus, ļoti svarīgi būs uzlabot dzīvojamo ēku energoapgādi, modernizēt un ātri izvērst apkuri no atjaunīgiem energoresursiem. Neraugoties uz vērienīgajiem mērķiem līdz 2030. gada beigām modernizēt 500 000 mājokļu tā, lai tie sasniegtu ēku energorādītāju (BER) B2, kā arī uzstādīt 400 000 siltumsūkņu esošajos mājokļos, lai nomainītu vecākas, mazāk efektīvas apkures sistēmas, problēmas joprojām pastāv, galvenokārt kvalificēta darbaspēka nepietiekamības dēļ. Bezemisiju transportlīdzekļu skaits Īrijas autoparkā strauji pieaug no ļoti zema bāzes līmeņa, taču publisko uzlādes punktu blīvums nepalielinās tikpat ātri. Tikai aptuveni 100 km dzelzceļa līniju ir elektrificētas, tāpēc Īrija ir Savienības valsts ar vismazāko elektrificēto dzelzceļu īpatsvaru. Turklāt sastrēgumi uz autoceļiem ļoti pasliktina gaisa kvalitāti un ievērojami palielina laiku svārstsatiksmes stundās.

| (34) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Īrijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 12 profesijās, kurās vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp vides aizsardzības speciālista, inženierzinātņu speciālista un elektroinženiera profesijā. Turklāt tika ziņots, ka darbaspēka nepietiekamība ir faktors, kas ierobežo ražošanu rūpniecībā (46,8 % uzņēmumu) un būvniecībā (60,3 % uzņēmumu). |
| --- | --- |

(34)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Īrijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 12 profesijās, kurās vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp vides aizsardzības speciālista, inženierzinātņu speciālista un elektroinženiera profesijā. Turklāt tika ziņots, ka darbaspēka nepietiekamība ir faktors, kas ierobežo ražošanu rūpniecībā (46,8 % uzņēmumu) un būvniecībā (60,3 % uzņēmumu).

| (35) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(35)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (36) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Īrijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu, |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Īrijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Īrijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt investīcijas un reformas, kas veicina ilgtspējīgāku izaugsmi, un saglabāt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Nodrošināt valsts pensiju sistēmas fiskālo ilgtspēju, precizējot tās finansēšanas kārtību.

2.

Ievērojami paātrināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, tostarp nodrošinot pietiekamus resursus, un ātri pabeigt papildinājumu un REPowerEU nodaļu, lai ātri sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Pasteidzināt investīcijas, lai paātrinātu aprites ekonomiku. Turpināt attīstīt gan atkritumu apstrādes infrastruktūru, kas saistīta ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas augstākajiem posmiem, gan ekonomiskos instrumentus, lai novērstu atkritumus un palielinātu atkalizmantoto, pārražoto un reciklēto saturu. Izstrādāt efektīvāku sistēmu reciklējamu atkritumu, tostarp bioloģiski noārdāmu atkritumu, dalītai savākšanai. Novirzīt atkritumus, jo īpaši plastmasu un bioatkritumus, no apglabāšanas poligonos un sadedzināšanas. Pastiprināt centienus, lai paātrinātu investīcijas dzeramā ūdens un notekūdeņu infrastruktūrā.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Koncentrēt centienus uz elektroenerģijas sistēmas elastības uzlabošanu un energosistēmas integrācijas uzlabošanu. Izstrādāt un īstenot īpašu stratēģiju pieprasījumreakcijas izveidei un paātrināt viedās mērīšanas infrastruktūras un viedo tīklu tehnoloģiju ieviešanu. Racionalizēt plānošanas un atļauju piešķiršanas sistēmu attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem, uzkrāšanu un tīkla savienojumiem. Īstenot papildu pasākumus, kas atbalsta energoefektivitāti privātajās un sabiedriskajās ēkās, lai samazinātu rēķinus par enerģiju un energosistēmas izmaksas. Paātrināt publisko uzlādes punktu uzstādīšanu bezemisiju transportlīdzekļiem. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 11046/21; ST 11046/21 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 28. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Īrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 52. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Īrijas potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, ir 12,3 % nominālā izteiksmē.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

13

(14)  Strukturālā bilance (cikliski koriģētā bilance, no kuras atskaitīti vienreizējie un pagaidu pasākumi), ko Komisija pārrēķinājusi, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, norāda uz strukturālo deficītu 0,9 % apmērā no IKP 2023. gadā un pārpalikumu 0,1 % apmērā 2024. gadā.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

17

(18)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

18

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/67

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Grieķijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Grieķiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Grieķijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Grieķiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Grieķijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Grieķija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Grieķija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Grieķija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Grieķija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Grieķija 2023. gada 2. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 29. aprīlī –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Grieķijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Grieķija 2023. gada 2. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 29. aprīlī –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Grieķijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Grieķiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Grieķija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Grieķija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Grieķijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Grieķiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Grieķija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Grieķija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Grieķijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Grieķiju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Grieķijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši ir samazinājusies neaizsargātība, kas saistīta ar lielu valdības parādu un ienākumus nenesošu aizdevumu lielo apjomu augsta bezdarba apstākļos, taču tās ārējā pozīcija ir pasliktinājusies. Nopietnas bažas raisa tas, ka tekošā konta deficīts 2022. gadā ievērojami palielinājās arī Savienības mēroga straujā enerģijas cenu pieauguma dēļ, neraugoties uz tūrisma ieņēmumu atgūšanos. Lai gan tiek prognozēts, ka šogad un nākamgad tas samazināsies, ir paredzams, ka ārējā konta deficīts saglabāsies ievērojami virs līmeņa, kas nepieciešams, lai nodrošinātu neto starptautisko investīciju pozīcijas ilgstošu uzlabošanos. Lai gan valdības parāda attiecība pret IKP joprojām ir visaugstākā Savienībā, 2022. gadā tā ievērojami uzlabojās, lielā mērā pateicoties spēcīgam nominālā IKP pieaugumam, un paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tā turpinās samazināties. Ienākumus nenesošie aizdevumi pagājušajā gadā strauji samazinājās, jo iepriekšējos gados bija vērojams liels samazinājums, tomēr tie salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju joprojām ir lieli un turpina negatīvi ietekmēt banku rentabilitāti un aizdošanas spējas, kas savukārt nelabvēlīgi ietekmē kapitāla intensitātes pieaugumu un ekonomikas produktivitātes pieaugumu. Politikas reakcija ir palīdzējusi novērst nelīdzsvarotību, un atveseļošanas un noturības plāna īstenošana ir lieliska iespēja novērst atlikušās strukturālās nepilnības. Tomēr ir jāpieliek lielākas pūles, tostarp, palielinot parādu piedziņas efektivitāti un uzlabojot sekundāro ienākumus nenesošo aizdevumu tirgu, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka ārējā bilance tiek stingri uzlabota un ka ienākumus nenesošie aizdevumi turpina samazināties. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Grieķiju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Grieķijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši ir samazinājusies neaizsargātība, kas saistīta ar lielu valdības parādu un ienākumus nenesošu aizdevumu lielo apjomu augsta bezdarba apstākļos, taču tās ārējā pozīcija ir pasliktinājusies. Nopietnas bažas raisa tas, ka tekošā konta deficīts 2022. gadā ievērojami palielinājās arī Savienības mēroga straujā enerģijas cenu pieauguma dēļ, neraugoties uz tūrisma ieņēmumu atgūšanos. Lai gan tiek prognozēts, ka šogad un nākamgad tas samazināsies, ir paredzams, ka ārējā konta deficīts saglabāsies ievērojami virs līmeņa, kas nepieciešams, lai nodrošinātu neto starptautisko investīciju pozīcijas ilgstošu uzlabošanos. Lai gan valdības parāda attiecība pret IKP joprojām ir visaugstākā Savienībā, 2022. gadā tā ievērojami uzlabojās, lielā mērā pateicoties spēcīgam nominālā IKP pieaugumam, un paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tā turpinās samazināties. Ienākumus nenesošie aizdevumi pagājušajā gadā strauji samazinājās, jo iepriekšējos gados bija vērojams liels samazinājums, tomēr tie salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju joprojām ir lieli un turpina negatīvi ietekmēt banku rentabilitāti un aizdošanas spējas, kas savukārt nelabvēlīgi ietekmē kapitāla intensitātes pieaugumu un ekonomikas produktivitātes pieaugumu. Politikas reakcija ir palīdzējusi novērst nelīdzsvarotību, un atveseļošanas un noturības plāna īstenošana ir lieliska iespēja novērst atlikušās strukturālās nepilnības. Tomēr ir jāpieliek lielākas pūles, tostarp, palielinot parādu piedziņas efektivitāti un uzlabojot sekundāro ienākumus nenesošo aizdevumu tirgu, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka ārējā bilance tiek stingri uzlabota un ka ienākumus nenesošie aizdevumi turpina samazināties.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 2,3 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 194,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 171,3 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 2,3 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 194,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 171,3 % 2022. gada beigās.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra elektroenerģijas subsīdijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem un lielākus sociālos pabalstus neaizsargātām mājsaimniecībām. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, cenu griesti elektroenerģijas ražotājiem un ārkārtas nodeva elektroenerģijas ražotājiem laikposmā no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada jūnijam. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,5 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 6,5 % 2021. gadā līdz 1,5 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra elektroenerģijas subsīdijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem un lielākus sociālos pabalstus neaizsargātām mājsaimniecībām. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, cenu griesti elektroenerģijas ražotājiem un ārkārtas nodeva elektroenerģijas ražotājiem laikposmā no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada jūnijam. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,5 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 6,5 % 2021. gadā līdz 1,5 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Grieķijai 2022. gadā (7) izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Grieķijai saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Grieķijai 2022. gadā (7) izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Grieķijai saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 1,0 % no IKP. Grieķija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 2,1 % no IKP (2,6 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar iepriekšējā plānošanas perioda pakāpenisku noslēgšanu, savukārt investīciju izdevumi jaunajā plānošanas periodā vēl nav palielinājušies. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,6 procentpunktiem (9). Tāpēc Grieķija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi, kas veikti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 2 % apmērā no IKP). Tādēļ Grieķija pietiekami ierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 1,0 % no IKP. Grieķija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 2,1 % no IKP (2,6 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar iepriekšējā plānošanas perioda pakāpenisku noslēgšanu, savukārt investīciju izdevumi jaunajā plānošanas periodā vēl nav palielinājušies. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,6 procentpunktiem (9). Tāpēc Grieķija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi, kas veikti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 2 % apmērā no IKP). Tādēļ Grieķija pietiekami ierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei un par turpmāko periodu ir labvēlīgāks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,3 % un 2024. gadā – par 3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2,4 % apmērā 2023. gadā un mazāks pieaugums 1,9 % apmērā 2024. gadā, galvenokārt tāpēc, ka atšķiras pieņēmumi par investīciju aktivitāti un ārējā sektora iemaksām. 2023. gada stabilitātes programmā prognozētas lielākas iemaksas no bruto pamatkapitāla veidošanas, jo īpaši 2024. gadā, un Komisija sagaida, ka preču imports saglabāsies lielāks nekā iestāžu prognozēs. |
| --- | --- |

(17)

Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei un par turpmāko periodu ir labvēlīgāks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,3 % un 2024. gadā – par 3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2,4 % apmērā 2023. gadā un mazāks pieaugums 1,9 % apmērā 2024. gadā, galvenokārt tāpēc, ka atšķiras pieņēmumi par investīciju aktivitāti un ārējā sektora iemaksām. 2023. gada stabilitātes programmā prognozētas lielākas iemaksas no bruto pamatkapitāla veidošanas, jo īpaši 2024. gadā, un Komisija sagaida, ka preču imports saglabāsies lielāks nekā iestāžu prognozēs.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 1,8 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo ar pandēmiju saistīto fiskālo pasākumu pakāpenisku atcelšanu un ar enerģētiku saistīto pasākumu izmaksu samazinājumu, kā arī ieņēmumu pieaugumu ekonomikas izaugsmes rezultātā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 171,3 % 2022. gada beigās līdz 162,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 1,3 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt pateicoties labvēlīgākai nodokļu bāzes attīstībai, ko nosaka makroekonomiskie pieņēmumi, t. sk. izaugsmes struktūra un mazāki sociālā budžeta izdevumi, kas atbilst iepriekšējos gados novērotajam sistemātiskajam nepietiekamajam izlietojumam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 160,2 % 2023. gada beigās. Atšķirība galvenokārt ir saistīta ar lielāku nominālā IKP pieaugumu un mazākā mērā ar Komisijas prognozi par mazāku vispārējās valdības budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 1,8 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo ar pandēmiju saistīto fiskālo pasākumu pakāpenisku atcelšanu un ar enerģētiku saistīto pasākumu izmaksu samazinājumu, kā arī ieņēmumu pieaugumu ekonomikas izaugsmes rezultātā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 171,3 % 2022. gada beigās līdz 162,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 1,3 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt pateicoties labvēlīgākai nodokļu bāzes attīstībai, ko nosaka makroekonomiskie pieņēmumi, t. sk. izaugsmes struktūra un mazāki sociālā budžeta izdevumi, kas atbilst iepriekšējos gados novērotajam sistemātiskajam nepietiekamajam izlietojumam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 160,2 % 2023. gada beigās. Atšķirība galvenokārt ir saistīta ar lielāku nominālā IKP pieaugumu un mazākā mērā ar Komisijas prognozi par mazāku vispārējās valdības budžeta deficītu.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie sastāv no pasākumiem, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši elektroenerģijas subsīdijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē enerģijas piegādātāju negaidītās papildu peļņas nodokļi, proti, cenu griesti elektroenerģijas ražotājiem un pārstrādes rūpnīcu solidaritātes iemaksa. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 0,2 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,5 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido1,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie sastāv no pasākumiem, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši elektroenerģijas subsīdijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē enerģijas piegādātāju negaidītās papildu peļņas nodokļi, proti, cenu griesti elektroenerģijas ražotājiem un pārstrādes rūpnīcu solidaritātes iemaksa. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 0,2 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,5 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido1,5 % no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Grieķijai nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Grieķijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Grieķijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Grieķijai nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Grieķijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Grieķijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs kopumā neitrāla (– 0,2 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bija ekspansīva (– 1,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 % no IKP. Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Prognozētā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme būtībā ir saistīta ar samazinātajām to (mērķorientēto un mērķneorientēto) atbalsta pasākumu izmaksām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas veikti, reaģējot uz enerģijas cenu pieaugumu (par 2,3 % no IKP). Sociālo izdevumu pieaugums ir galvenais izaugsmes virzītājspēks valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 2,5 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju bija neitrāla ietekme 0,0 procentpunktu apmērā (13). Tāpēc Grieķija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, piemēram, 8 000 publiski pieejamu uzlādes punktu uzstādīšanu elektrotransportlīdzekļiem galvenajās pilsētu un piepilsētu vietās, publiskās pārvaldes digitalizāciju un salu elektrotīklu starpsavienojumu uzlabošanu. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs kopumā neitrāla (– 0,2 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bija ekspansīva (– 1,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 % no IKP. Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Prognozētā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme būtībā ir saistīta ar samazinātajām to (mērķorientēto un mērķneorientēto) atbalsta pasākumu izmaksām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas veikti, reaģējot uz enerģijas cenu pieaugumu (par 2,3 % no IKP). Sociālo izdevumu pieaugums ir galvenais izaugsmes virzītājspēks valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 2,5 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju bija neitrāla ietekme 0,0 procentpunktu apmērā (13). Tāpēc Grieķija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, piemēram, 8 000 publiski pieejamu uzlādes punktu uzstādīšanu elektrotransportlīdzekļiem galvenajās pilsētu un piepilsētu vietās, publiskās pārvaldes digitalizāciju un salu elektrotīklu starpsavienojumu uzlabošanu.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 0,8 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo atlikušo enerģētikas un citu pasākumu pakāpenisku atcelšanu un ieņēmumu pieaugumu stabilas ekonomikas izaugsmes rezultātā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 150,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 0,6 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt ņemot vērā pieņēmumus par sociālā budžeta izpildi, jo īpaši mazākus izdevumus sociālajiem pabalstiem un pensijām. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 154,5 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 0,8 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo atlikušo enerģētikas un citu pasākumu pakāpenisku atcelšanu un ieņēmumu pieaugumu stabilas ekonomikas izaugsmes rezultātā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 150,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 0,6 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt ņemot vērā pieņēmumus par sociālā budžeta izpildi, jo īpaši mazākus izdevumus sociālajiem pabalstiem un pensijām. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 154,5 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,6 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs stiprināt ārējo pozīciju. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,6 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs stiprināt ārējo pozīciju. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 0,7 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir lielāka nekā ietaupījumi no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 0,7 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir lielāka nekā ietaupījumi no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 4,8 % no IKP 2023. gadā līdz 5,4 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo nedaudz mazākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, proti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas ar augstu pievienoto vērtību un strukturālās reformas virzībā uz zaļo, digitālo un enerģētikas pārkārtošanos, kas arī ir daļa no Atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 4,8 % no IKP 2023. gadā līdz 5,4 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo nedaudz mazākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, proti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas ar augstu pievienoto vērtību un strukturālās reformas virzībā uz zaļo, digitālo un enerģētikas pārkārtošanos, kas arī ir daļa no Atveseļošanas un noturības plāna.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 0,5 % no IKP 2025. gadā un 0,1 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 150,8 % 2024. gada beigās līdz 135,2 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 0,5 % no IKP 2025. gadā un 0,1 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 150,8 % 2024. gada beigās līdz 135,2 % 2026. gada beigās.

| (28) | Pamatojoties uz paraugpraksi un atveseļošanas un noturības plāna ietvaros veiktajām reformām, izmaiņas Grieķijas nodokļu politikas satvarā varētu palīdzēt novērst investīciju nepietiekamību. Proti, iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmas ieviešana varētu vairot juridisko noteiktību investoriem un pastiprināt pašreizējos centienus vienkāršot nodokļu sistēmu. Nodokļu sistēmas pārskatīšana varētu arī palīdzēt palielināt nodokļu bāzi pašnodarbinātām personām un atbalstīt investīcijas. Nodokļu saistību izpildi varētu uzlabot, paplašinot elektronisko maksājumu izmantošanu un vairāk izmantojot informāciju, kas iegūstama no elektroniskajiem maksājumiem, jo īpaši, ņemot vērā nesenos pierādījumus par pieaugošo atšķirību starp deklarētajiem zemajiem ienākumiem un pašnodarbināto personu acīmredzami strauji augošo apgrozījumu. To varētu panākt, jo īpaši, labāk izmantojot informāciju, kas iegūstama no elektroniskajiem maksājumiem par konkrētām profesijām. Paredzams, ka Valsts ieņēmumu neatkarīgās iestādes notiekošā digitālā pārkārtošanās veicinās minētā mērķa sasniegšanu. Tomēr ir svarīgi, lai iestādes darbības autonomija pārvaldīt un attīstīt savus cilvēkresursus un IT infrastruktūru tiktu vēl vairāk palielināta, ņemot vērā pašreizējās problēmas nodokļu sistēmās visā pasaulē. |
| --- | --- |

(28)

Pamatojoties uz paraugpraksi un atveseļošanas un noturības plāna ietvaros veiktajām reformām, izmaiņas Grieķijas nodokļu politikas satvarā varētu palīdzēt novērst investīciju nepietiekamību. Proti, iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmas ieviešana varētu vairot juridisko noteiktību investoriem un pastiprināt pašreizējos centienus vienkāršot nodokļu sistēmu. Nodokļu sistēmas pārskatīšana varētu arī palīdzēt palielināt nodokļu bāzi pašnodarbinātām personām un atbalstīt investīcijas. Nodokļu saistību izpildi varētu uzlabot, paplašinot elektronisko maksājumu izmantošanu un vairāk izmantojot informāciju, kas iegūstama no elektroniskajiem maksājumiem, jo īpaši, ņemot vērā nesenos pierādījumus par pieaugošo atšķirību starp deklarētajiem zemajiem ienākumiem un pašnodarbināto personu acīmredzami strauji augošo apgrozījumu. To varētu panākt, jo īpaši, labāk izmantojot informāciju, kas iegūstama no elektroniskajiem maksājumiem par konkrētām profesijām. Paredzams, ka Valsts ieņēmumu neatkarīgās iestādes notiekošā digitālā pārkārtošanās veicinās minētā mērķa sasniegšanu. Tomēr ir svarīgi, lai iestādes darbības autonomija pārvaldīt un attīstīt savus cilvēkresursus un IT infrastruktūru tiktu vēl vairāk palielināta, ņemot vērā pašreizējās problēmas nodokļu sistēmās visā pasaulē.

| (29) | Grieķija ir turpinājusi veikt pasākumus, lai modernizētu valsts pārvaldi, bet tās vispārējais sniegums joprojām ir samērā vājš. Pēc ievērojamām korekcijām, kas tika veiktas pēc 2010. gada, valsts pārvaldes lielums un izmaksas kopumā ir pieskaņotas Savienības vidējam rādītājam. Grieķijas algu izdevumi 2022. gadā saglabājās stabili 10,8 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz virs Savienības vidējā rādītāja (10,2 % no IKP). Lai saglabātu minētos ieguvumus, būs svarīgi nodrošināt, ka tiek turpināta vienotas algu sistēmas piemērošana un vienlaikus saglabāts pašreizējais darbinieku līmenis, turpinot piemērot noteikumu “viens pieņemts – viens atcelts” attiecībā uz pastāvīgajiem darbiniekiem un 2022. gadā ieviesto maksimālo apjomu pagaidu darbiniekiem. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot tās digitālo pakalpojumu uzlabošanai. Tajā pašā laikā augsta līmeņa darbinieku piesaistīšana un saglabāšana joprojām ir problēma. To varētu risināt strukturāli, izmantojot īpašas/papildu algu sistēmas konkrētām funkcijām vai struktūrām, kā arī skaidri definētu pabalstu sistēmu, kas ieviesta kā jaunās cilvēkresursu pārvaldības sistēmas neatņemama sastāvdaļa, un vienlaikus nodrošinot vienotas algu sistēmas integritāti un algu izdevumu kopējo apmēru. |
| --- | --- |

(29)

Grieķija ir turpinājusi veikt pasākumus, lai modernizētu valsts pārvaldi, bet tās vispārējais sniegums joprojām ir samērā vājš. Pēc ievērojamām korekcijām, kas tika veiktas pēc 2010. gada, valsts pārvaldes lielums un izmaksas kopumā ir pieskaņotas Savienības vidējam rādītājam. Grieķijas algu izdevumi 2022. gadā saglabājās stabili 10,8 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz virs Savienības vidējā rādītāja (10,2 % no IKP). Lai saglabātu minētos ieguvumus, būs svarīgi nodrošināt, ka tiek turpināta vienotas algu sistēmas piemērošana un vienlaikus saglabāts pašreizējais darbinieku līmenis, turpinot piemērot noteikumu “viens pieņemts – viens atcelts” attiecībā uz pastāvīgajiem darbiniekiem un 2022. gadā ieviesto maksimālo apjomu pagaidu darbiniekiem. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot tās digitālo pakalpojumu uzlabošanai. Tajā pašā laikā augsta līmeņa darbinieku piesaistīšana un saglabāšana joprojām ir problēma. To varētu risināt strukturāli, izmantojot īpašas/papildu algu sistēmas konkrētām funkcijām vai struktūrām, kā arī skaidri definētu pabalstu sistēmu, kas ieviesta kā jaunās cilvēkresursu pārvaldības sistēmas neatņemama sastāvdaļa, un vienlaikus nodrošinot vienotas algu sistēmas integritāti un algu izdevumu kopējo apmēru.

| (30) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana līdz šim ir noritējusi labi. Turpmāk būs svarīgi saglabāt īstenošanas tempu. Grieķija iesniedza trīs maksājuma pieprasījumus (16) par neatmaksājamu finansiālo atbalstu un divus maksājuma pieprasījumus par aizdevuma atbalstu, kas atbilst plāna 85 atskaites punktiem un mērķrādītājiem. Līdz šim Grieķija ir saņēmusi kopējo izmaksu 7 126 miljonu EUR apmērā (17). Grieķija 2023. gada 29. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu no mehānisma pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 5 000 miljonu EUR apmērā. Grieķija ir stabili sākusi īstenot savu plānu un ir izveidojusi pārvaldības un kontroles sistēmu, lai uzraudzītu un koordinētu reformu un investīciju savlaicīgu pabeigšanu. Ņemot vērā ievērojamo skaitu minēto reformu un investīciju, ko plānots īstenot, būs svarīgi, turpinot iesākto, saglabāt un pastiprināt minētos centienus, jo īpaši tāpēc, ka vairāku no tām pabeigšanai būs vajadzīgs savlaicīgs progress dažādos sagatavošanas posmos, tostarp publiskā iepirkuma procedūrās. Plāna turpmāka īstenošana ir atkarīga no izraudzīto īstenošanas struktūru, tajā skaitā reģionālās un vietējās administrācijas, administratīvās un īstenošanas spējas. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Grieķijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana līdz šim ir noritējusi labi. Turpmāk būs svarīgi saglabāt īstenošanas tempu. Grieķija iesniedza trīs maksājuma pieprasījumus (16) par neatmaksājamu finansiālo atbalstu un divus maksājuma pieprasījumus par aizdevuma atbalstu, kas atbilst plāna 85 atskaites punktiem un mērķrādītājiem. Līdz šim Grieķija ir saņēmusi kopējo izmaksu 7 126 miljonu EUR apmērā (17). Grieķija 2023. gada 29. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu no mehānisma pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 5 000 miljonu EUR apmērā. Grieķija ir stabili sākusi īstenot savu plānu un ir izveidojusi pārvaldības un kontroles sistēmu, lai uzraudzītu un koordinētu reformu un investīciju savlaicīgu pabeigšanu. Ņemot vērā ievērojamo skaitu minēto reformu un investīciju, ko plānots īstenot, būs svarīgi, turpinot iesākto, saglabāt un pastiprināt minētos centienus, jo īpaši tāpēc, ka vairāku no tām pabeigšanai būs vajadzīgs savlaicīgs progress dažādos sagatavošanas posmos, tostarp publiskā iepirkuma procedūrās. Plāna turpmāka īstenošana ir atkarīga no izraudzīto īstenošanas struktūru, tajā skaitā reģionālās un vietējās administrācijas, administratīvās un īstenošanas spējas. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Grieķijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (31) | Komisija visus Grieķijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Grieķijā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija visus Grieķijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Grieķijā.

| (32) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Grieķijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar veselības aprūpi un ilgstošo aprūpi, kadastrālo kartēšanu, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(32)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Grieķijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar veselības aprūpi un ilgstošo aprūpi, kadastrālo kartēšanu, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos.

| (33) | Publiskie veselības aprūpes izdevumi ir zemāki par Savienības vidējo rādītāju, savukārt pacientu personīgie maksājumi attiecībā pret IKP Grieķijā ir otrie lielākie Savienībā. Veselības aprūpes sistēma joprojām ir vērsta uz slimnīcām, un ārstnieciskās aprūpes izdevumi ir vērsti uz hospitalizāciju. Turklāt Grieķija ierindojas pirmajā vietā starp visām dalībvalstīm par zālēm veikto publisko izdevumu ziņā attiecībā pret IKP. Publiskie izdevumi par ilgtermiņa un profilaktisko aprūpi ir ievērojami zemāki par Savienības vidējo rādītāju, un nav visaptverošas valsts stratēģijas ilgtermiņa aprūpes jomā. Lai to novērstu, Grieķija ievieš nesen pieņemto primārās veselības aprūpes sistēmu, kuras mērķis ir mazināt atkarību no stacionārās aprūpes un palielināt veselības aprūpes preču un pakalpojumu pieejamības efektivitāti. Primārās veselības aprūpes reformas pilnīgu īstenošanu kavē ģimenes ārstu nepietiekamība. Ģimenes ārstu skaits nav pietiekams, lai aptvertu visus iedzīvotājus. Būs vajadzīgs pietiekams aptvērums, lai pilnībā ieviestu efektīvu un visaptverošu sistēmu, kuras pamatā ir likums par ģimenes ārstu nosūtījumu izsniegšanu un kuras ieviešana sāksies 2023. gada 1. septembrī. Tālab, lai iedzīvotājiem nodrošinātu pienācīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, izšķiroša nozīme būs lielākiem stimuliem palielināt ģimenes ārstu skaitu, kas ļautu panākt iedzīvotāju pilnīgu aptvērumu, kā arī visu iedzīvotāju reģistrēšanai. |
| --- | --- |

(33)

Publiskie veselības aprūpes izdevumi ir zemāki par Savienības vidējo rādītāju, savukārt pacientu personīgie maksājumi attiecībā pret IKP Grieķijā ir otrie lielākie Savienībā. Veselības aprūpes sistēma joprojām ir vērsta uz slimnīcām, un ārstnieciskās aprūpes izdevumi ir vērsti uz hospitalizāciju. Turklāt Grieķija ierindojas pirmajā vietā starp visām dalībvalstīm par zālēm veikto publisko izdevumu ziņā attiecībā pret IKP. Publiskie izdevumi par ilgtermiņa un profilaktisko aprūpi ir ievērojami zemāki par Savienības vidējo rādītāju, un nav visaptverošas valsts stratēģijas ilgtermiņa aprūpes jomā. Lai to novērstu, Grieķija ievieš nesen pieņemto primārās veselības aprūpes sistēmu, kuras mērķis ir mazināt atkarību no stacionārās aprūpes un palielināt veselības aprūpes preču un pakalpojumu pieejamības efektivitāti. Primārās veselības aprūpes reformas pilnīgu īstenošanu kavē ģimenes ārstu nepietiekamība. Ģimenes ārstu skaits nav pietiekams, lai aptvertu visus iedzīvotājus. Būs vajadzīgs pietiekams aptvērums, lai pilnībā ieviestu efektīvu un visaptverošu sistēmu, kuras pamatā ir likums par ģimenes ārstu nosūtījumu izsniegšanu un kuras ieviešana sāksies 2023. gada 1. septembrī. Tālab, lai iedzīvotājiem nodrošinātu pienācīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, izšķiroša nozīme būs lielākiem stimuliem palielināt ģimenes ārstu skaitu, kas ļautu panākt iedzīvotāju pilnīgu aptvērumu, kā arī visu iedzīvotāju reģistrēšanai.

| (34) | Valsts kadastra izveides pabeigšana – ilglaicīgs projekts – papildus uzlabos Grieķijas uzņēmējdarbības vidi. Līdz 2023. gada maija beigām bija pabeigta kadastrālā kartēšana 72 % apmērā un bija apkopotas un pašlaik tiek apstrādātas īpašumtiesības vēl 25 % apmērā. Paredzams, ka apkopoto tiesību apstrāde tiks pabeigta līdz 2023. gada beigām un tādējādi kadastra izveide tiktu pabeigta līdz gada beigām. Pārejot uz jauno Grieķijas kadastra aģentūru, ir atvērti un darbojas 12 kadastrālie biroji un 49 filiāles. Grieķijas kadastra aģentūra plāno pilnībā digitalizēt pakalpojumus iedzīvotājiem, un mehānisms sniedz atbalstu visu to īpašumtiesību reģistrācijas un aktu digitalizācijai, kas pašlaik reģistrētas uz papīra. |
| --- | --- |

(34)

Valsts kadastra izveides pabeigšana – ilglaicīgs projekts – papildus uzlabos Grieķijas uzņēmējdarbības vidi. Līdz 2023. gada maija beigām bija pabeigta kadastrālā kartēšana 72 % apmērā un bija apkopotas un pašlaik tiek apstrādātas īpašumtiesības vēl 25 % apmērā. Paredzams, ka apkopoto tiesību apstrāde tiks pabeigta līdz 2023. gada beigām un tādējādi kadastra izveide tiktu pabeigta līdz gada beigām. Pārejot uz jauno Grieķijas kadastra aģentūru, ir atvērti un darbojas 12 kadastrālie biroji un 49 filiāles. Grieķijas kadastra aģentūra plāno pilnībā digitalizēt pakalpojumus iedzīvotājiem, un mehānisms sniedz atbalstu visu to īpašumtiesību reģistrācijas un aktu digitalizācijai, kas pašlaik reģistrētas uz papīra.

| (35) | Lai gan Grieķija ir īstenojusi centienus arī saistībā ar enerģētikas krīzi, Grieķija joprojām ir ļoti atkarīga no fosilām degvielām, un 2021. gadā nafta un gāze veidoja attiecīgi 52 % un 24 % no tās energoresursu struktūras. Lai paātrinātu dekarbonizācijas centienus, varētu turpināt īstenot vairākus pasākumus, kas balstās ne tikai uz investīcijām un reformām, kuras ir daļa no Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna. Grieķija varētu paātrināt atjaunīgās enerģijas plašāku izmantošanu, izveidojot un pilnveidojot tiesisko regulējumu, lai veicinātu atjaunīgā ūdeņraža infrastruktūras un atkrastes vēja enerģijas attīstīšanu. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai paātrinātu normatīvā regulējuma izstrādi attiecībā uz biometānu un pieejamo ilgtspējīga biometāna potenciālu pārveidotu faktiskajā ražošanas jaudā nolūkā kompensēt dabasgāzes importu. |
| --- | --- |

(35)

Lai gan Grieķija ir īstenojusi centienus arī saistībā ar enerģētikas krīzi, Grieķija joprojām ir ļoti atkarīga no fosilām degvielām, un 2021. gadā nafta un gāze veidoja attiecīgi 52 % un 24 % no tās energoresursu struktūras. Lai paātrinātu dekarbonizācijas centienus, varētu turpināt īstenot vairākus pasākumus, kas balstās ne tikai uz investīcijām un reformām, kuras ir daļa no Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna. Grieķija varētu paātrināt atjaunīgās enerģijas plašāku izmantošanu, izveidojot un pilnveidojot tiesisko regulējumu, lai veicinātu atjaunīgā ūdeņraža infrastruktūras un atkrastes vēja enerģijas attīstīšanu. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai paātrinātu normatīvā regulējuma izstrādi attiecībā uz biometānu un pieejamo ilgtspējīga biometāna potenciālu pārveidotu faktiskajā ražošanas jaudā nolūkā kompensēt dabasgāzes importu.

| (36) | Tā kā tiek integrēts vairāk atjaunīgo energoresursu, būtiska nozīme būs turpmākām investīcijām uzkrāšanas un tīkla jaudas palielināšanā, lai nodrošinātu elektrotīkla līdzsvaru. Kopīgas atlīdzības shēmas un aiz skaitītāja esošu sistēmu veicināšana varētu būt svarīgi instrumenti, lai veicinātu savlaicīgu un dzīvotspējīgu uzkrāšanas jaudas palielināšanu. Lai izvairītos no atjaunīgo energoresursu samazināšanas, varētu attīstīt papildu elektroenerģijas starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm. Attiecībā uz atjaunīgo energoresursu turpmāku izmantošanu būs svarīgi pilnībā īstenot 2022. gadā pieņemto jauno tiesisko regulējumu, kas vienkāršo un paātrina licencēšanas procesu atjaunīgo energoresursu un uzkrāšanas projektiem. Turklāt pašpatēriņa shēmu veicināšana, tostarp, paplašinot atbalstu ar akumulatoriem aprīkotu saules fotoelementu sistēmu uzstādīšanai, un energokopienas varētu palīdzēt uzlabot atjaunīgo energoresursu izmantošanas pieņemamību sabiedrībā. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā tiek integrēts vairāk atjaunīgo energoresursu, būtiska nozīme būs turpmākām investīcijām uzkrāšanas un tīkla jaudas palielināšanā, lai nodrošinātu elektrotīkla līdzsvaru. Kopīgas atlīdzības shēmas un aiz skaitītāja esošu sistēmu veicināšana varētu būt svarīgi instrumenti, lai veicinātu savlaicīgu un dzīvotspējīgu uzkrāšanas jaudas palielināšanu. Lai izvairītos no atjaunīgo energoresursu samazināšanas, varētu attīstīt papildu elektroenerģijas starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm. Attiecībā uz atjaunīgo energoresursu turpmāku izmantošanu būs svarīgi pilnībā īstenot 2022. gadā pieņemto jauno tiesisko regulējumu, kas vienkāršo un paātrina licencēšanas procesu atjaunīgo energoresursu un uzkrāšanas projektiem. Turklāt pašpatēriņa shēmu veicināšana, tostarp, paplašinot atbalstu ar akumulatoriem aprīkotu saules fotoelementu sistēmu uzstādīšanai, un energokopienas varētu palīdzēt uzlabot atjaunīgo energoresursu izmantošanas pieņemamību sabiedrībā.

| (37) | Grieķija varētu arī paplašināt esošo energotaupības pasākumu tvērumu un vērienīgumu un samazināt augsto enerģētiskās nabadzības līmeni. Dabasgāzes patēriņš Grieķijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 22 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Grieķija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(37)

Grieķija varētu arī paplašināt esošo energotaupības pasākumu tvērumu un vērienīgumu un samazināt augsto enerģētiskās nabadzības līmeni. Dabasgāzes patēriņš Grieķijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 22 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Grieķija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19).

| (38) | Ieviešot jaunus finanšu instrumentus, piemēram, energoefektivitātes izsoles, varētu efektīvāk izmantot esošās renovācijas atbalsta programmas enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām. Grieķijas viedo skaitītāju īpatsvars ievērojami atpaliek no Savienības vidējā rādītāja (3 % salīdzinājumā ar 54 %, 2021. gada skaitļi), un to varētu palielināt, jo tādējādi patērētājiem ir iespējams aktīvi piedalīties tirgū un tiek atbalstīta pieprasījumreakcija. Turklāt tādām konkrētām nozarēm kā transports un ūdensapgāde ir ievērojamas iespējas ietaupīt enerģiju, jo tās joprojām ir ļoti atkarīgas no naftas. |
| --- | --- |

(38)

Ieviešot jaunus finanšu instrumentus, piemēram, energoefektivitātes izsoles, varētu efektīvāk izmantot esošās renovācijas atbalsta programmas enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām. Grieķijas viedo skaitītāju īpatsvars ievērojami atpaliek no Savienības vidējā rādītāja (3 % salīdzinājumā ar 54 %, 2021. gada skaitļi), un to varētu palielināt, jo tādējādi patērētājiem ir iespējams aktīvi piedalīties tirgū un tiek atbalstīta pieprasījumreakcija. Turklāt tādām konkrētām nozarēm kā transports un ūdensapgāde ir ievērojamas iespējas ietaupīt enerģiju, jo tās joprojām ir ļoti atkarīgas no naftas.

| (39) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Grieķijā zaļo prasmju nepietiekamība pašlaik ir visizteiktākā būvniecības nozarē, kas ir ļoti svarīga zaļās pārkārtošanās procesam un konkrētām tehniskām profesijām. Visbeidzot, joprojām ir iespējams veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu jauniešu un sieviešu nodarbināmību. Valsts nodarbinātības dienestu administratīvo spēju palielināšana, vienlaikus paplašinot individualizētās pieejas izmantošanu attiecībā uz darba meklētājiem, var uzlabot minēto grupu nodarbinātības rezultātus un atbalstīt vienmērīgu un taisnīgu pāreju. |
| --- | --- |

(39)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Grieķijā zaļo prasmju nepietiekamība pašlaik ir visizteiktākā būvniecības nozarē, kas ir ļoti svarīga zaļās pārkārtošanās procesam un konkrētām tehniskām profesijām. Visbeidzot, joprojām ir iespējams veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu jauniešu un sieviešu nodarbināmību. Valsts nodarbinātības dienestu administratīvo spēju palielināšana, vienlaikus paplašinot individualizētās pieejas izmantošanu attiecībā uz darba meklētājiem, var uzlabot minēto grupu nodarbinātības rezultātus un atbalstīt vienmērīgu un taisnīgu pāreju.

| (40) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(40)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (41) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Grieķijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo, ceturto un piekto ieteikumu. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Grieķijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo, ceturto un piekto ieteikumu.

| (42) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar valdības parādu, ārējo pozīciju un ienākumus nenesošiem aizdevumiem. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 41. apsvērumam, |
| --- | --- |

(42)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar valdības parādu, ārējo pozīciju un ienākumus nenesošiem aizdevumiem. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 41. apsvērumam,

AR ŠO IESAKA Grieķijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 2,6 % (21).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Pamatojoties uz atveseļošanas un noturības plāna ietvaros veiktajām reformām, uzlabot nodokļu sistēmas radītu investīcijām labvēlīgu vidi, ieviešot plašāku iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmu, palielināt nodokļu bāzi, tostarp, pārskatot pašreizējo nodokļu struktūru pašnodarbinātām personām, un stiprināt nodokļu saistību izpildi, paplašinot elektronisko maksājumu izmantošanu. Saglabāt un palielināt nodokļu iestādes darbības autonomiju. Nodrošināt valsts pārvaldes efektivitāti, vienlaikus nodrošinot, ka tā var piesaistīt vajadzīgās prasmes, un saglabājot saskanību ar vienoto algu sistēmu. Turpināt ienākumus nenesošo aizdevumu samazināšanu un turpināt sekundārā ienākumus nenesošo aizdevumu tirgus darbības uzlabošanu.

2.

Saglabāt impulsu atveseļošanas un noturības plāna stabilai īstenošanai un ātri pabeigt REPowerEU nodaļas izstrādi, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Nodrošināt turpmāku pietiekamu administratīvo spēju, ņemot vērā plāna apjomu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Lai nodrošinātu pienācīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, pabeigt primārās veselības aprūpes sistēmas ieviešanu un pieņemt lielākus stimulus, lai uzņemtu pietiekamu skaitu ģimenes ārstu nolūkā panākt pilnīgu iedzīvotāju aptvērumu un iedzīvotāju reģistrāciju. Pabeigt kadastrālo reformu, pabeidzot kadastrālo kartēšanu un izmantojot Grieķijas kadastra aģentūras izveidi un darbību.

4.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām un vēl vairāk paātrināt energoapgādes maršrutu dažādošanu. Vēl vairāk paplašināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu, pabeidzot un īstenojot jauno tiesisko regulējumu licencēšanas procesam un atkrastes vējparkiem, palielinot elektroenerģijas tīklu un uzkrāšanas jaudu, veicinot decentralizētu atjaunīgās enerģijas ražošanu, ieviešot tiesisko regulējumu atjaunīgā ūdeņraža un biometāna ražošanai. Pastiprināt energoefektivitāti uzlabojošu pasākumu īstenošanu, tostarp mērķorientētus pasākumus enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām un viedo skaitītāju uzstādīšanu, kā arī politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt prasmes un kompetences, kas vajadzīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai. Atbalstīt transporta nozares dekarbonizāciju, jo īpaši, veicinot elektrotransportlīdzekļus.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10152/2021 INIT; ST 10152/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 33. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Grieķijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 60. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Grieķijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs) nominālā izteiksmē ir 4,8 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

13

(14)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Grieķija trešo dotāciju maksājuma pieprasījumu iesniedza 2023. gada 16. maijā, un Komisija turpina to novērtēšanu.

16

(17)  Dotācijām izmaksātā summa par neatmaksājamu finansiālo atbalstu (izņemot priekšfinansējumu) ir 3 436 miljoni EUR, un izmaksātā summa par aizdevumu atbalstu (izņemot priekšfinansējumu) ir 3 690 miljoni EUR.

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

19

(20)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

20

(21)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

21

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/77

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Spānijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/09)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Spāniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Spānijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Spāniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Spānijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Spānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Spānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Spānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Spānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Spānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Spānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Spānija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Spānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Spānija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Spānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Spāniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Spānija īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Spānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Spānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Spāniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Spānija īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Spānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Spānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Spāniju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Spānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši samazinās, bet joprojām pastāv neaizsargātība, kas saistīta ar lielu privātā sektora, valdības un ārējo parādu, kam ir pārrobežu nozīme. Ārējā parāda attiecība un jo īpaši privātā sektora parāda attiecība 2010. gados samazinājās un pēc 2020. gadā vērojamā pagaidu pārtraukuma atsāka samazināties 2021. gadā, un, paredzams, turpinās samazināties, ko veicinās ekonomikas izaugsme. Tomēr tā joprojām ir augstā līmenī. Ārējā pozīcija ir guvusi labumu no tekošā konta, kurā jau desmit gadus ir bijis pārpalikums, lai gan pēdējā laikā tas ir samazinājies, atspoguļojot Covid-19 pandēmijas ietekmi uz tūrisma eksportu un augstākas enerģijas cenas 2022. gadā. Valdības parāds joprojām ir liels. 2022. gadā tas atsāka virzīties pa lejupvērsto trajektoriju, kas pirms Covid-19 pandēmijas nodrošināja uzlabojumus spēcīga nominālā IKP pieauguma dēļ, bet joprojām pārsniedz pirms Covid-19 pandēmijas līmeni. Mērenākā tempā ir izredzes turpināt šo samazinājumu 2023. un 2024. gadā, pamatojoties uz atveseļošanas un noturības plānā paredzētajiem politikas pasākumiem. Finanšu sistēma apliecināja noturību pret nesenajiem satricinājumiem, ko izraisīja Covid-19 pandēmija un enerģētikas krīze. Bezdarbs atkal samazinās, taču tas joprojām ir augsts, un joprojām pastāv neaizsargātība, tostarp ļoti augsts ilgstošs un jauniešu bezdarbs. Iespējamie riski, kas ietekmē neaizsargātības turpmāku samazināšanos, galvenokārt saistīti ar stingrāku finanšu nosacījumu ietekmi uz mājsaimniecībām un uzņēmumu finanšu stāvokli, kā arī uz valdības parāda vidēja termiņa un ilgtermiņa atmaksājamību, ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus un sabiedrības novecošanu. Politikas progress ir bijis labvēlīgs, un atveseļošanas un noturības plāna īstenošanas turpināšanai būtu jānodrošina turpmāki uzlabojumi. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Spāniju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Spānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši samazinās, bet joprojām pastāv neaizsargātība, kas saistīta ar lielu privātā sektora, valdības un ārējo parādu, kam ir pārrobežu nozīme. Ārējā parāda attiecība un jo īpaši privātā sektora parāda attiecība 2010. gados samazinājās un pēc 2020. gadā vērojamā pagaidu pārtraukuma atsāka samazināties 2021. gadā, un, paredzams, turpinās samazināties, ko veicinās ekonomikas izaugsme. Tomēr tā joprojām ir augstā līmenī. Ārējā pozīcija ir guvusi labumu no tekošā konta, kurā jau desmit gadus ir bijis pārpalikums, lai gan pēdējā laikā tas ir samazinājies, atspoguļojot Covid-19 pandēmijas ietekmi uz tūrisma eksportu un augstākas enerģijas cenas 2022. gadā. Valdības parāds joprojām ir liels. 2022. gadā tas atsāka virzīties pa lejupvērsto trajektoriju, kas pirms Covid-19 pandēmijas nodrošināja uzlabojumus spēcīga nominālā IKP pieauguma dēļ, bet joprojām pārsniedz pirms Covid-19 pandēmijas līmeni. Mērenākā tempā ir izredzes turpināt šo samazinājumu 2023. un 2024. gadā, pamatojoties uz atveseļošanas un noturības plānā paredzētajiem politikas pasākumiem. Finanšu sistēma apliecināja noturību pret nesenajiem satricinājumiem, ko izraisīja Covid-19 pandēmija un enerģētikas krīze. Bezdarbs atkal samazinās, taču tas joprojām ir augsts, un joprojām pastāv neaizsargātība, tostarp ļoti augsts ilgstošs un jauniešu bezdarbs. Iespējamie riski, kas ietekmē neaizsargātības turpmāku samazināšanos, galvenokārt saistīti ar stingrāku finanšu nosacījumu ietekmi uz mājsaimniecībām un uzņēmumu finanšu stāvokli, kā arī uz valdības parāda vidēja termiņa un ilgtermiņa atmaksājamību, ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus un sabiedrības novecošanu. Politikas progress ir bijis labvēlīgs, un atveseļošanas un noturības plāna īstenošanas turpināšanai būtu jānodrošina turpmāki uzlabojumi.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Spānijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 6,9 % no IKP 2021. gadā līdz 4,8 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 118,3 % no IKP 2021. gada beigās līdz 113,2 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Spānijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Spānijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Spānijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 6,9 % no IKP 2021. gadā līdz 4,8 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 118,3 % no IKP 2021. gada beigās līdz 113,2 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Spānijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Spānijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra PVN samazināšanu elektroenerģijai un gāzei, īpašā elektroenerģijas nodokļa samazināšanu un elektroenerģijas ražošanas vērtības nodokļa apturēšanu, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumu palielinoši pasākumi ietvēra vispārēju transportlīdzekļu degvielas atlaidi 20 centu apmērā par litru, ienākumu atbalstu mājsaimniecībām un energoietilpīgām nozarēm, lielākus ieguvumus no enerģijas sociālā kupona izmantošanas un cenu atlaides par sabiedriskā transporta izmantošanu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,6 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,1 % 2021. gadā līdz 0,5 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra PVN samazināšanu elektroenerģijai un gāzei, īpašā elektroenerģijas nodokļa samazināšanu un elektroenerģijas ražošanas vērtības nodokļa apturēšanu, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumu palielinoši pasākumi ietvēra vispārēju transportlīdzekļu degvielas atlaidi 20 centu apmērā par litru, ienākumu atbalstu mājsaimniecībām un energoietilpīgām nozarēm, lielākus ieguvumus no enerģijas sociālā kupona izmantošanas un cenu atlaides par sabiedriskā transporta izmantošanu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,6 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,1 % 2021. gadā līdz 0,5 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Spānijai (7) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Spānijai saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Spānijai arī samazināt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Spānijai (7) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Spānijai saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Spānijai arī samazināt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija labvēlīga – 2,5 % apmērā no IKP. Spānija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,1 % no IKP (1,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem (9). Tāpēc Spānija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā bija ekspansīva ietekme 2,7 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 1,5 % apmērā no IKP). Tajā pašā laikā lielāki izdevumi par starppatēriņu un sociālajiem pārvedumiem natūrā arī veicināja neto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu. Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme bija tikai daļēji saistīta ar pasākumiem enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai. Tādēļ Spānija pietiekami neierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija labvēlīga – 2,5 % apmērā no IKP. Spānija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,1 % no IKP (1,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem (9). Tāpēc Spānija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā bija ekspansīva ietekme 2,7 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 1,5 % apmērā no IKP). Tajā pašā laikā lielāki izdevumi par starppatēriņu un sociālajiem pārvedumiem natūrā arī veicināja neto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu. Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme bija tikai daļēji saistīta ar pasākumiem enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai. Tādēļ Spānija pietiekami neierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei un par turpmāko periodu ir labvēlīgāks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,1 % un 2024. gadā – par 2,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts nedaudz mazāks reālā IKP pieaugums, proti, 1,9 % 2023. gadā un 2,0 % 2024. gadā, galvenokārt tāpēc, ka paredzama mazāka privātā patēriņa ietekme gan 2023., gan 2024. gadā, kā arī mērenāks investīciju pieaugums 2024. gadā. 2023. gada stabilitātes programmā izklāstītā labvēlīgākā perspektīva atspoguļo arī atveseļošanas un noturības plāna prognozēto spēcīgāko ietekmi uz darbību prognožu periodā. |
| --- | --- |

(17)

Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei un par turpmāko periodu ir labvēlīgāks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,1 % un 2024. gadā – par 2,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts nedaudz mazāks reālā IKP pieaugums, proti, 1,9 % 2023. gadā un 2,0 % 2024. gadā, galvenokārt tāpēc, ka paredzama mazāka privātā patēriņa ietekme gan 2023., gan 2024. gadā, kā arī mērenāks investīciju pieaugums 2024. gadā. 2023. gada stabilitātes programmā izklāstītā labvēlīgākā perspektīva atspoguļo arī atveseļošanas un noturības plāna prognozēto spēcīgāko ietekmi uz darbību prognožu periodā.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 3,9 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo mazākas to pasākumu izmaksas, kas veikti, reaģējot uz enerģijas cenu pieaugumu, salīdzinājumā ar 2022. gadu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 113,2 % 2022. gada beigās līdz 111,9 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,1 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēta zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 110,6 % 2023. gada beigās sakarā ar mazāku atlikumu un plūsmu korekciju. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 3,9 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo mazākas to pasākumu izmaksas, kas veikti, reaģējot uz enerģijas cenu pieaugumu, salīdzinājumā ar 2022. gadu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 113,2 % 2022. gada beigās līdz 111,9 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,1 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēta zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 110,6 % 2023. gada beigās sakarā ar mazāku atlikumu un plūsmu korekciju.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie sastāv no pasākumiem, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši PVN samazināšana elektroenerģijai un gāzei, īpašā elektroenerģijas nodokļa samazināšana, nodokļa apturēšana par elektroenerģijas ražošanas ienākumu atbalsta vērtību mājsaimniecībām un energoietilpīgām nozarēm, lielāki ieguvumi no enerģijas sociālā kupona izmantošanas un cenu atlaides par sabiedriskā transporta izmantošanu, kā arī jauni pasākumi, piemēram, transportlīdzekļu degvielas atlaide 20 centu apmērā par litru, kas tagad ir paredzēta autotransportam un jūras transportam, kā arī lauksaimniecības un zvejas nozarei, un vienreizēja subsīdija 200 EUR apmērā mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensē nodeva par lielu enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 0,6 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un daudzos no tiem nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,2 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,5 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie sastāv no pasākumiem, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši PVN samazināšana elektroenerģijai un gāzei, īpašā elektroenerģijas nodokļa samazināšana, nodokļa apturēšana par elektroenerģijas ražošanas ienākumu atbalsta vērtību mājsaimniecībām un energoietilpīgām nozarēm, lielāki ieguvumi no enerģijas sociālā kupona izmantošanas un cenu atlaides par sabiedriskā transporta izmantošanu, kā arī jauni pasākumi, piemēram, transportlīdzekļu degvielas atlaide 20 centu apmērā par litru, kas tagad ir paredzēta autotransportam un jūras transportam, kā arī lauksaimniecības un zvejas nozarei, un vienreizēja subsīdija 200 EUR apmērā mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensē nodeva par lielu enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 0,6 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un daudzos no tiem nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,2 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,5 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,5 % no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Spānijai nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Spānijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Spānijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Spānijai nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Spānijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Spānijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs ekspansīva (– 0,3 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 2,5 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs kopumā neitrāla ietekme, kas atbilst 0,2 % no IKP. Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Prognozētā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu kopumā neitrālā ietekme būtībā ir saistīta ar samazinātajām atbalsta pasākumu (mērķorientēto un mērķneorientēto) neto izmaksām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu (par 1,0 % no IKP). Galvenie valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieauguma virzītājspēki ir sociālo pārvedumu pieaugums, ko izraisa pensiju atkārtota piesaistīšana iepriekšējai inflācijai, un lielāki starppatēriņa izdevumi. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Spānija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (14). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības vajadzībām, piemēram, pastiprināto rūpniecības politiku España 2030, mājokļu atjaunošanas un pilsētvides atjaunošanas plānu vai stimulus kiberdrošībai un 5G savienojamībai, ko finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs ekspansīva (– 0,3 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 2,5 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs kopumā neitrāla ietekme, kas atbilst 0,2 % no IKP. Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Prognozētā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu kopumā neitrālā ietekme būtībā ir saistīta ar samazinātajām atbalsta pasākumu (mērķorientēto un mērķneorientēto) neto izmaksām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu (par 1,0 % no IKP). Galvenie valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieauguma virzītājspēki ir sociālo pārvedumu pieaugums, ko izraisa pensiju atkārtota piesaistīšana iepriekšējai inflācijai, un lielāki starppatēriņa izdevumi. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Spānija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (14). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības vajadzībām, piemēram, pastiprināto rūpniecības politiku España 2030, mājokļu atjaunošanas un pilsētvides atjaunošanas plānu vai stimulus kiberdrošībai un 5G savienojamībai, ko finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 3,0 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā atspoguļo arī enerģētikas pasākumu pakāpenisku atcelšanu. 2023. gada stabilitātes programmā paredzēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2024. gada beigās samazināsies līdz 109,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 3,3 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 109,1 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 3,0 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā atspoguļo arī enerģētikas pasākumu pakāpenisku atcelšanu. 2023. gada stabilitātes programmā paredzēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2024. gada beigās samazināsies līdz 109,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 3,3 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 109,1 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski atcelt enerģētikas atbalsta pasākumus, izņemot enerģijas uzņēmumu negaidītas papildu peļņas nodevu. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā tiks pakāpeniski atcelti gandrīz visi enerģētikas atbalsta pasākumi (neto ieņēmumi 2024. gadā 0,1 % apmērā no IKP). Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski atcelt enerģētikas atbalsta pasākumus, izņemot enerģijas uzņēmumu negaidītas papildu peļņas nodevu. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā tiks pakāpeniski atcelti gandrīz visi enerģētikas atbalsta pasākumi (neto ieņēmumi 2024. gadā 0,1 % apmērā no IKP). Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,6 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,6 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,6 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,6 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 1,4 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 1,4 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu tiek gaidīts, ka valdības investīcijas (izņemot investīcijas, kuras finansē no mehānisma) samazināsies no 2,7 % no IKP 2023. gadā līdz 2,6 % no IKP 2024. gadā. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver pastāvīgu satvaru, kas nodrošina publisko izdevumu kvalitātes uzlabojumus, pasākumus krāpšanas nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanai un apkarošanai un nodokļu sistēmas reformu, lai padarītu to iekļaujošāku, ilgtspējīgāku un spējīgāku veicināt publisko finanšu vidēja termiņa un ilgtermiņa ilgtspēju, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu tiek gaidīts, ka valdības investīcijas (izņemot investīcijas, kuras finansē no mehānisma) samazināsies no 2,7 % no IKP 2023. gadā līdz 2,6 % no IKP 2024. gadā. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver pastāvīgu satvaru, kas nodrošina publisko izdevumu kvalitātes uzlabojumus, pasākumus krāpšanas nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanai un apkarošanai un nodokļu sistēmas reformu, lai padarītu to iekļaujošāku, ilgtspējīgāku un spējīgāku veicināt publisko finanšu vidēja termiņa un ilgtermiņa ilgtspēju, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,7 % no IKP 2025. gadā un 2,5 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2025. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 109,1 % 2024. gada beigās līdz 106,8 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,7 % no IKP 2025. gadā un 2,5 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2025. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 109,1 % 2024. gada beigās līdz 106,8 % 2026. gada beigās.

| (28) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Spānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana līdz šim ir noritējusi labi. Spānija ir iesniegusi trīs maksājumu pieprasījumus, kas atbilst atveseļošanas un noturības plāna 121 atskaites punktam un mērķrādītājam, kā rezultātā kopējais maksājums ir 28 000 000 000 EUR. Spānija ir viena no tām dalībvalstīm, kas atveseļošanas un noturības plānu īstenojusi ļoti sekmīgi. 2023. gada 6. jūnijā Spānija iesniedza sava atveseļošanas un noturības plāna grozījumu, kas ietvēra jaunus pasākumus, lai tā apjomu palielinātu vairāk nekā divas reizes. Tas būtu jāpapildina ar pietiekamu administratīvo spēju, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu atveseļošanas un noturības līdzekļu un citu pieejamo Savienības un valstu līdzekļu apguvi. Konkrētāk, Spānija gūs labumu no lielāka mehānisma dotāciju piešķīruma. Pārskatītajā plānā ir iekļauta arī REPowerEU nodaļa, ko daļēji finansēs no REPowerEU papildu dotācijām. Jaunās REPowerEU nodaļas iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Spānijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu Spānija arī iesniedza pieprasījumu par papildu aizdevuma atbalstu 84 000 000 000 EUR apmērā no mehānisma. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Spānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana līdz šim ir noritējusi labi. Spānija ir iesniegusi trīs maksājumu pieprasījumus, kas atbilst atveseļošanas un noturības plāna 121 atskaites punktam un mērķrādītājam, kā rezultātā kopējais maksājums ir 28 000 000 000 EUR. Spānija ir viena no tām dalībvalstīm, kas atveseļošanas un noturības plānu īstenojusi ļoti sekmīgi. 2023. gada 6. jūnijā Spānija iesniedza sava atveseļošanas un noturības plāna grozījumu, kas ietvēra jaunus pasākumus, lai tā apjomu palielinātu vairāk nekā divas reizes. Tas būtu jāpapildina ar pietiekamu administratīvo spēju, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu atveseļošanas un noturības līdzekļu un citu pieejamo Savienības un valstu līdzekļu apguvi. Konkrētāk, Spānija gūs labumu no lielāka mehānisma dotāciju piešķīruma. Pārskatītajā plānā ir iekļauta arī REPowerEU nodaļa, ko daļēji finansēs no REPowerEU papildu dotācijām. Jaunās REPowerEU nodaļas iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Spānijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu Spānija arī iesniedza pieprasījumu par papildu aizdevuma atbalstu 84 000 000 000 EUR apmērā no mehānisma. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (29) | Komisija visus Spānijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Spānijā. |
| --- | --- |

(29)

Komisija visus Spānijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Spānijā.

| (30) | Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Spānija saskaras ar vairākām citām problēmām saistībā ar zaļo pārkārtošanos, energotīklu starpsavienojumiem, sociālajiem un cenas ziņā pieejamiem energoefektīviem mājokļiem. |
| --- | --- |

(30)

Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Spānija saskaras ar vairākām citām problēmām saistībā ar zaļo pārkārtošanos, energotīklu starpsavienojumiem, sociālajiem un cenas ziņā pieejamiem energoefektīviem mājokļiem.

| (31) | Neraugoties uz to, ka Krievijas fosilo degvielu tiešā ietekme ir neliela, enerģijas cenu pieaugums 2022. gadā liecina, ka Spānijai ir jāpaātrina pāreja uz tīru enerģiju. Spānija virzās uz priekšu atjaunīgo energoresursu izmantošanā, un tā ir viena no dalībvalstīm ar lielāko uzstādīto vēja un saules enerģijas jaudu, proti, aptuveni 49,8 GW. Daži atļauju piešķiršanas procedūru uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz pašpatēriņu, ir palīdzējuši panākt turpmāku progresu minēto tehnoloģiju ieviešanā. Tomēr attiecībā uz jaunām atjaunīgās enerģijas iekārtām Spānijā ir liels skaits neizskatītu pieteikumu. Tīkla jaudas ierobežojumi ierobežo atjaunīgo energoresursu turpmāku integrāciju elektrotīklā. Spānija ir viena no valstīm, kurā ir vislielākais viedo skaitītāju īpatsvars, taču būtu vajadzīgas papildu investīcijas tīkla infrastruktūrā un uzkrāšanā, lai integrētu papildu atjaunīgo elektroenerģiju. Pasākumi atjaunīgās enerģijas izmantošanas paātrināšanai varētu ietvert atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku racionalizēšanu un digitalizāciju, tīkla jaudas ātrāku piešķiršanu projektiem un atbalstu iestāžu veiktajam atļauju apstrādes darbam, nodrošinot atbilstošas prasmes un personālu minētajās iestādēs, kā arī uzlabojot koordināciju starp visiem pārvaldes līmeņiem. Turklāt Spānijas pārrobežu elektrotīklu starpsavienojumu līmenis 2022. gadā (5,4 %) joprojām ir ievērojami zemāks par starpsavienojumu mērķrādītājiem 2020. gadam (10 %) un 2030. gadam (15 %). |
| --- | --- |

(31)

Neraugoties uz to, ka Krievijas fosilo degvielu tiešā ietekme ir neliela, enerģijas cenu pieaugums 2022. gadā liecina, ka Spānijai ir jāpaātrina pāreja uz tīru enerģiju. Spānija virzās uz priekšu atjaunīgo energoresursu izmantošanā, un tā ir viena no dalībvalstīm ar lielāko uzstādīto vēja un saules enerģijas jaudu, proti, aptuveni 49,8 GW. Daži atļauju piešķiršanas procedūru uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz pašpatēriņu, ir palīdzējuši panākt turpmāku progresu minēto tehnoloģiju ieviešanā. Tomēr attiecībā uz jaunām atjaunīgās enerģijas iekārtām Spānijā ir liels skaits neizskatītu pieteikumu. Tīkla jaudas ierobežojumi ierobežo atjaunīgo energoresursu turpmāku integrāciju elektrotīklā. Spānija ir viena no valstīm, kurā ir vislielākais viedo skaitītāju īpatsvars, taču būtu vajadzīgas papildu investīcijas tīkla infrastruktūrā un uzkrāšanā, lai integrētu papildu atjaunīgo elektroenerģiju. Pasākumi atjaunīgās enerģijas izmantošanas paātrināšanai varētu ietvert atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku racionalizēšanu un digitalizāciju, tīkla jaudas ātrāku piešķiršanu projektiem un atbalstu iestāžu veiktajam atļauju apstrādes darbam, nodrošinot atbilstošas prasmes un personālu minētajās iestādēs, kā arī uzlabojot koordināciju starp visiem pārvaldes līmeņiem. Turklāt Spānijas pārrobežu elektrotīklu starpsavienojumu līmenis 2022. gadā (5,4 %) joprojām ir ievērojami zemāks par starpsavienojumu mērķrādītājiem 2020. gadam (10 %) un 2030. gadam (15 %).

| (32) | Dabasgāzes patēriņš Spānijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 10,8 % (17) salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 7 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Spānija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19). Turpmākas investīcijas energoefektīvos mājokļos palīdzētu mazināt problēmas saistībā ar mājokļu pieejamību cenas ziņā. Ievērojamais pirktspējas zudums, pastāvīgais īres cenu pieaugums un lielāki hipotekārie maksājumi ir saasinājuši mājokļu pieejamības problēmas, jo īpaši neaizsargātām mājsaimniecībām. Cenas ziņā pieejamu un sociālo mājokļu piedāvājums joprojām ir ierobežots un ir ievērojami mazāks par Savienības vidējo rādītāju. Pašreizējā Spānijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir paredzēts līdz 2030. gadam panākt 1,2 miljonu dzīvojamo ēku renovāciju, un atveseļošanas un noturības plāns aptver aptuveni trešdaļu no tām. Papildu energoefektīvu mājokļu nodrošināšana apgabalos, kuros to izteikti trūkst un ir saspringti tirgi, tostarp ar renovācijas un elektrifikācijas palīdzību, var palīdzēt ierobežot enerģijas patēriņu un īstenot zaļo pārkārtošanos, kā arī atbalstīt neaizsargātas mājsaimniecības, kuras ir vairāk pakļautas enerģētiskajai nabadzībai. Mērķorientēti sociālie un cenas ziņā pieejami īres mājokļi, kas tiek nodrošināti sadarbībā ar privāto sektoru, var palīdzēt ierobežot fiskālo ietekmi. |
| --- | --- |

(32)

Dabasgāzes patēriņš Spānijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 10,8 % (17) salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 7 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Spānija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19). Turpmākas investīcijas energoefektīvos mājokļos palīdzētu mazināt problēmas saistībā ar mājokļu pieejamību cenas ziņā. Ievērojamais pirktspējas zudums, pastāvīgais īres cenu pieaugums un lielāki hipotekārie maksājumi ir saasinājuši mājokļu pieejamības problēmas, jo īpaši neaizsargātām mājsaimniecībām. Cenas ziņā pieejamu un sociālo mājokļu piedāvājums joprojām ir ierobežots un ir ievērojami mazāks par Savienības vidējo rādītāju. Pašreizējā Spānijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir paredzēts līdz 2030. gadam panākt 1,2 miljonu dzīvojamo ēku renovāciju, un atveseļošanas un noturības plāns aptver aptuveni trešdaļu no tām. Papildu energoefektīvu mājokļu nodrošināšana apgabalos, kuros to izteikti trūkst un ir saspringti tirgi, tostarp ar renovācijas un elektrifikācijas palīdzību, var palīdzēt ierobežot enerģijas patēriņu un īstenot zaļo pārkārtošanos, kā arī atbalstīt neaizsargātas mājsaimniecības, kuras ir vairāk pakļautas enerģētiskajai nabadzībai. Mērķorientēti sociālie un cenas ziņā pieejami īres mājokļi, kas tiek nodrošināti sadarbībā ar privāto sektoru, var palīdzēt ierobežot fiskālo ietekmi.

| (33) | Transports joprojām lielā mērā ir atkarīgs no šķidrās degvielas. Šī nozare rada lielu daļu siltumnīcefekta gāzu emisiju un arī veicina gaisa piesārņojumu, kas pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Nepietiekama infrastruktūra un piekļuve sabiedriskajam transportam joprojām rada bažas lauku apvidos. Gan piedāvājuma, gan pieprasījuma ziņā elektromobilitāte nav pietiekami izvērsta. Ātrgaitas dzelzceļa pamattīkla, tostarp pārrobežu, izveides pabeigšana līdz 2030. gadam paātrinās pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un padarīs transportu mazāk atkarīgu no fosilajām degvielām. Atveseļošanas un noturības plānā iekļautie pasākumi var pārveidot pilsētu un metropoles transportu un stiprināt Eiropas transporta tīklu, palīdzot nozarē ieviest digitalizāciju un jaunas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(33)

Transports joprojām lielā mērā ir atkarīgs no šķidrās degvielas. Šī nozare rada lielu daļu siltumnīcefekta gāzu emisiju un arī veicina gaisa piesārņojumu, kas pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Nepietiekama infrastruktūra un piekļuve sabiedriskajam transportam joprojām rada bažas lauku apvidos. Gan piedāvājuma, gan pieprasījuma ziņā elektromobilitāte nav pietiekami izvērsta. Ātrgaitas dzelzceļa pamattīkla, tostarp pārrobežu, izveides pabeigšana līdz 2030. gadam paātrinās pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un padarīs transportu mazāk atkarīgu no fosilajām degvielām. Atveseļošanas un noturības plānā iekļautie pasākumi var pārveidot pilsētu un metropoles transportu un stiprināt Eiropas transporta tīklu, palīdzot nozarē ieviest digitalizāciju un jaunas tehnoloģijas.

| (34) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Spānijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību vairākās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, piemēram, elektronikas inženieriem. |
| --- | --- |

(34)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Spānijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību vairākās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, piemēram, elektronikas inženieriem.

| (35) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(35)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (36) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., un 3. ieteikuma īstenošana Spānijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., un 3. ieteikuma īstenošana Spānijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu.

| (37) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdzēs novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valdības parādu. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 36. apsvērumam, |
| --- | --- |

(37)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdzēs novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valdības parādu. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 36. apsvērumam,

AR ŠO IESAKA Spānijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 2,6 % (21).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Saglabāt impulsu atveseļošanas un noturības plāna stabilai īstenošanai un pēc nesen iesniegtā papildinājuma, kurā ietverta REPowerEU nodaļa un papildu aizdevuma pieprasījums, ātri sākt saistīto pasākumu īstenošanu. Nodrošināt nepārtrauktu pietiekamu administratīvo spēju, ņemot vērā plānoto atveseļošanas un noturības plāna apjoma palielinājumu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām. Paātrināt atjaunīgās enerģijas aizvien plašāku izmantošanu, tostarp vēl vairāk racionalizējot un digitalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, atbalstot atļauju izdevēju iestāžu darbu, uzlabojot piekļuvi tīklam un investējot enerģijas uzkrāšanā, elektroenerģijas pārvadē un sadalē un pārrobežu elektroenerģijas starpsavienojumos. Palielināt sociālo un cenas ziņā pieejamu energoefektīvu mājokļu pieejamību, tostarp veicot renovāciju, paātrināt ēku elektrifikāciju un elektromobilitātes izplatību. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10150/21 INIT; ST 10150/21 ADD 1.; ST 10150/21 ADD 1 REV 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 2; ST 10150/21 COR 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 38. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Līdz ar pakāpenisku atgriešanos pirms Covid-19 pandēmijas līmenī citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Spānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 70. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Spānijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs) nominālā izteiksmē ir 5,5 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktam no IKP.

13

(14)  No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,2 procentpunkta apmērā. Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

14

(15)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

15

(16)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

16

(17)  Samazinājums par 10,8 % ietver dabasgāzes patēriņu elektroenerģijas ražošanai Spānijā, kas tika eksportēta uz kaimiņos esošu dalībvalsti.

17

(18)  Spānijai ir piešķirta atkāpe, tāpēc tās mērķrādītājs ir 7 %, nevis 15 %, ja notiek obligāta pieprasījuma samazināšana Savienības trauksmes gadījumā saskaņā ar 5. panta 7. punktu Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

19

(20)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

20

(21)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,7 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

21

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/86 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/86

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Francijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/10)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Franciju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. 2023. gada 24. februārī Komisija pieņēma arī atzinumu par Francijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Franciju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. 2023. gada 24. februārī Komisija pieņēma arī atzinumu par Francijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Francija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Francijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Francija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Francija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Francijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Francija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Francija 2023. gada 11. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Francijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Francija 2023. gada 11. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Francijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Franciju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Francija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Francija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Francijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Franciju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Francija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Francija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Francijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Franciju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Francijā pastāv makroekonomika nelīdzsvarotība. Jo īpaši – neraugoties uz dažiem uzlabojumiem – joprojām pastāv neaizsargātība, kas saistīta ar lielu valdības parādu, konkurētspēju un zemu ražīguma pieaugumu, kam ir pārrobežu nozīme. Valdības parāds ir samazinājies kopš IKP atgūšanās 2021. gadā pēc pieauguma Covid-19 pandēmijas laikā. 2022. gadā dažādi fiskālie pasākumi būtiski mazināja enerģētikas krīzes ietekmi, bet palēnināja parāda samazināšanu. Tiek prognozēts, ka šogad un nākamgad parāds turpinās samazināties, bet tiek paredzēts, ka pēc tam, ja netiks veikti politikas pasākumi, tas atkal būs ar augšupēju tendenci, saglabāsies liels un būs virs līmeņa, kāds bija pirms Covid-19 pandēmijas. Vidēja termiņa fiskālās ilgtspējas problēmas joprojām būs lielas. Pēdējos gados veiktie politikas pasākumi, kuru mērķis ir palielināt potenciālo izaugsmi, varētu palīdzēt koriģēt prognozēto valsts parāda pieaugumu vidējā termiņā. Lai palielinātu izmaksu konkurētspēju, ir pieņemtas vairākas reformas. Neliela pozitīva ietekme uz konkurētspēju jau ir redzama, un paredzams, ka turpmākajos gados minēto reformu ietekme izpaudīsies pilnībā. Paredzams, ka arī darba ražīgums gūs labumu no plānoto investīciju un reformu efektīvas īstenošanas. Francijas ekonomika pēdējā gada laikā izrādīja noturību, jo tās izmaksu konkurētspēju enerģijas cenu pieaugums ietekmēja mazāk nekā pārējā eurozonā. Eksports uzlabojas, jo vēl vairāk atguvās pārrobežu tūrisms un gaisa kuģu nozare, ko smagi skāra Covid-19 pandēmija. Lai gan Covid-19 pandēmijas smagākajā laikā privātā sektora parāds auga, vienlaikus palielinājās arī uzņēmumu aizņēmumi, palielinot pašu kapitālu un uzkrājot likviditātes rezerves. Augstākas procentu likmes var apgrūtināt aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu publiskajā un privātajā sektorā. Politiskā reakcija ir bijusi labvēlīga, bet joprojām pastāv problēmas, kas vērstas uz publisko finanšu pārvaldību. Lai vēl vairāk mazinātu neaizsargātību, joprojām būtiska ir nesen pieņemto reformu efektīva īstenošana, proti, publisko finanšu pārvaldības reforma un jaunais mehānisms ikgadējo publisko izdevumu izvērtējumu veikšanai. Abām darbībām ir izšķiroša nozīme, lai turpinātu ierobežot izdevumus un saglabātu valsts parāda noturīgu lejupēju tendenci. Turklāt valdība ir pieņēmusi valsts pensiju sistēmas reformu, kas, paredzams, veicinās valsts parāda atmaksājamību. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Franciju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Francijā pastāv makroekonomika nelīdzsvarotība. Jo īpaši – neraugoties uz dažiem uzlabojumiem – joprojām pastāv neaizsargātība, kas saistīta ar lielu valdības parādu, konkurētspēju un zemu ražīguma pieaugumu, kam ir pārrobežu nozīme. Valdības parāds ir samazinājies kopš IKP atgūšanās 2021. gadā pēc pieauguma Covid-19 pandēmijas laikā. 2022. gadā dažādi fiskālie pasākumi būtiski mazināja enerģētikas krīzes ietekmi, bet palēnināja parāda samazināšanu. Tiek prognozēts, ka šogad un nākamgad parāds turpinās samazināties, bet tiek paredzēts, ka pēc tam, ja netiks veikti politikas pasākumi, tas atkal būs ar augšupēju tendenci, saglabāsies liels un būs virs līmeņa, kāds bija pirms Covid-19 pandēmijas. Vidēja termiņa fiskālās ilgtspējas problēmas joprojām būs lielas. Pēdējos gados veiktie politikas pasākumi, kuru mērķis ir palielināt potenciālo izaugsmi, varētu palīdzēt koriģēt prognozēto valsts parāda pieaugumu vidējā termiņā. Lai palielinātu izmaksu konkurētspēju, ir pieņemtas vairākas reformas. Neliela pozitīva ietekme uz konkurētspēju jau ir redzama, un paredzams, ka turpmākajos gados minēto reformu ietekme izpaudīsies pilnībā. Paredzams, ka arī darba ražīgums gūs labumu no plānoto investīciju un reformu efektīvas īstenošanas. Francijas ekonomika pēdējā gada laikā izrādīja noturību, jo tās izmaksu konkurētspēju enerģijas cenu pieaugums ietekmēja mazāk nekā pārējā eurozonā. Eksports uzlabojas, jo vēl vairāk atguvās pārrobežu tūrisms un gaisa kuģu nozare, ko smagi skāra Covid-19 pandēmija. Lai gan Covid-19 pandēmijas smagākajā laikā privātā sektora parāds auga, vienlaikus palielinājās arī uzņēmumu aizņēmumi, palielinot pašu kapitālu un uzkrājot likviditātes rezerves. Augstākas procentu likmes var apgrūtināt aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu publiskajā un privātajā sektorā. Politiskā reakcija ir bijusi labvēlīga, bet joprojām pastāv problēmas, kas vērstas uz publisko finanšu pārvaldību. Lai vēl vairāk mazinātu neaizsargātību, joprojām būtiska ir nesen pieņemto reformu efektīva īstenošana, proti, publisko finanšu pārvaldības reforma un jaunais mehānisms ikgadējo publisko izdevumu izvērtējumu veikšanai. Abām darbībām ir izšķiroša nozīme, lai turpinātu ierobežot izdevumus un saglabātu valsts parāda noturīgu lejupēju tendenci. Turklāt valdība ir pieņēmusi valsts pensiju sistēmas reformu, kas, paredzams, veicinās valsts parāda atmaksājamību.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Francijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 6,5 % no IKP 2021. gadā līdz 4,7 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 112,9 % no IKP 2021. gada beigās līdz 111,6 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Francijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Francijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Francijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 6,5 % no IKP 2021. gadā līdz 4,7 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 112,9 % no IKP 2021. gada beigās līdz 111,6 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Francijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Francijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi ieņēmumus samazinoši fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā ietvēra iekšzemes nodokļa par elektroenerģijas galapatēriņu (taxe intérieure sur le consommation finale d'électricité vai TICFE) samazināšanu, savukārt izdevumus palielinoši fiskālās politikas pasākumi ietvēra tiešas subsīdijas, kuru mērķis ir gāzes un elektroenerģijas piegādātājiem kompensēt regulēto gāzes un elektroenerģijas cenu griestus, subsīdijas, kuru mērķis ir ierobežot transporta degvielas mazumtirdzniecības cenu pieaugumu, un subsīdijas energoietilpīgiem uzņēmumiem, un pārvedumus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, ārkārtas solidaritātes nodoklis par fosilo degvielu un pārstrādes uzņēmumiem un mehānisms, ar ko ierobežo inframarginālus tirgus ieņēmumus no elektroenerģijas ražošanas, kā arī netiešo nodokļu ieņēmumi no atjaunīgās enerģijas ražotājiem un mazākas subsīdijas tiem, kas izriet no elektroenerģijas tirgus cenu un atsauces cenu pozitīvās starpības. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,9 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,6 % 2021. gadā līdz 0,5 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi ieņēmumus samazinoši fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā ietvēra iekšzemes nodokļa par elektroenerģijas galapatēriņu (taxe intérieure sur le consommation finale d'électricité vai TICFE) samazināšanu, savukārt izdevumus palielinoši fiskālās politikas pasākumi ietvēra tiešas subsīdijas, kuru mērķis ir gāzes un elektroenerģijas piegādātājiem kompensēt regulēto gāzes un elektroenerģijas cenu griestus, subsīdijas, kuru mērķis ir ierobežot transporta degvielas mazumtirdzniecības cenu pieaugumu, un subsīdijas energoietilpīgiem uzņēmumiem, un pārvedumus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, ārkārtas solidaritātes nodoklis par fosilo degvielu un pārstrādes uzņēmumiem un mehānisms, ar ko ierobežo inframarginālus tirgus ieņēmumus no elektroenerģijas ražošanas, kā arī netiešo nodokļu ieņēmumi no atjaunīgās enerģijas ražotājiem un mazākas subsīdijas tiem, kas izriet no elektroenerģijas tirgus cenu un atsauces cenu pozitīvās starpības. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,9 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,6 % 2021. gadā līdz 0,5 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Francijai (7) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Francijai saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Francijai (7) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Francijai saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, ‒ 2,0 % no IKP. Francija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,6 % no IKP (0,7 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu nelielais samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar atveseļošanas un noturības plāna sākumposma īstenošanu tā pirmajos divos gados. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme (9), kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Francija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,7 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 0,8 % apmērā no IKP). Vienlaikus neto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu veicināja arī pensiju, sociālo pabalstu un publiskā sektora algu indeksācija (0,4 % no IKP). Tādējādi Francija pietiekami neierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme bija tikai daļēji saistīta ar pasākumiem enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksām, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, ‒ 2,0 % no IKP. Francija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,6 % no IKP (0,7 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu nelielais samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar atveseļošanas un noturības plāna sākumposma īstenošanu tā pirmajos divos gados. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme (9), kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Francija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,7 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 0,8 % apmērā no IKP). Vienlaikus neto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu veicināja arī pensiju, sociālo pabalstu un publiskā sektora algu indeksācija (0,4 % no IKP). Tādējādi Francija pietiekami neierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme bija tikai daļēji saistīta ar pasākumiem enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksām, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,0 % un 2024. gadā – par 1,6 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts zemāks reālā IKP pieaugums, proti, 0,7 % 2023. gadā un 1,4 % 2024. gadā, galvenokārt tāpēc, ka 2023. gadā prognozēta mazāka iekšzemes pieprasījuma ietekme uz izaugsmi, kā iemesls būs bruto pamatkapitāla veidošana un krājumi, un mazāka ārējā pieprasījuma ietekme uz izaugsmi 2024. gadā. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,0 % un 2024. gadā – par 1,6 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts zemāks reālā IKP pieaugums, proti, 0,7 % 2023. gadā un 1,4 % 2024. gadā, galvenokārt tāpēc, ka 2023. gadā prognozēta mazāka iekšzemes pieprasījuma ietekme uz izaugsmi, kā iemesls būs bruto pamatkapitāla veidošana un krājumi, un mazāka ārējā pieprasījuma ietekme uz izaugsmi 2024. gadā.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 4,9 % no IKP 2023. gadā. Pieaugums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes palēnināšanos un paredzamo ieņēmumu deficītu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 111,6 % 2022. gada beigās līdz 109,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,7 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka Komisija prognozē lielāku nodokļu elastību, kas rada lielākus ieņēmumus. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 109,6 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 4,9 % no IKP 2023. gadā. Pieaugums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes palēnināšanos un paredzamo ieņēmumu deficītu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 111,6 % 2022. gada beigās līdz 109,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,7 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka Komisija prognozē lielāku nodokļu elastību, kas rada lielākus ieņēmumus. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 109,6 % 2023. gada beigās.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši TICFE samazinājumu un tiešās subsīdijas, kuru mērķis ir gāzes un elektroenerģijas piegādātājiem kompensēt regulēto gāzes un elektroenerģijas cenu griestus, kā arī jaunus pasākumus, piemēram, no ienākumiem atkarīgu transporta degvielas vaučeru (“chèque carburant”) mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, aizstājot 2022. gadā piemēroto vispārējo atlaidi, un subsīdijas mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri negūst labumu no regulētiem elektroenerģijas tarifiem, lai segtu enerģijas rēķinu pieaugumu līdz 2023. gada beigām. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, mehānisms, ar ko ierobežo inframarginālus tirgus ieņēmumus no elektroenerģijas ražošanas, kā arī netiešo nodokļu ieņēmumi no atjaunīgās enerģijas ražotājiem un mazākas subsīdijas tiem, kas izriet no elektroenerģijas tirgus cenu un atsauces cenu pozitīvās starpības. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,0 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti, lai gan elektroenerģijas un gāzes cenu griesti mājsaimniecībām ir paaugstināti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,2 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši TICFE samazinājumu un tiešās subsīdijas, kuru mērķis ir gāzes un elektroenerģijas piegādātājiem kompensēt regulēto gāzes un elektroenerģijas cenu griestus, kā arī jaunus pasākumus, piemēram, no ienākumiem atkarīgu transporta degvielas vaučeru (“chèque carburant”) mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, aizstājot 2022. gadā piemēroto vispārējo atlaidi, un subsīdijas mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri negūst labumu no regulētiem elektroenerģijas tarifiem, lai segtu enerģijas rēķinu pieaugumu līdz 2023. gada beigām. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, mehānisms, ar ko ierobežo inframarginālus tirgus ieņēmumus no elektroenerģijas ražošanas, kā arī netiešo nodokļu ieņēmumi no atjaunīgās enerģijas ražotājiem un mazākas subsīdijas tiem, kas izriet no elektroenerģijas tirgus cenu un atsauces cenu pozitīvās starpības. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,0 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti, lai gan elektroenerģijas un gāzes cenu griesti mājsaimniecībām ir paaugstināti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,2 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,5 % no IKP.

| (20) | Padome savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā ieteica Francijai nodrošināt to, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Francijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Francijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Padome savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā ieteica Francijai nodrošināt to, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Francijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Francijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 0,5 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 2,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu palielinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,4 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju bija neitrāla ietekme (13). Tāpēc Francija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un tā plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, investīcijas saskaņā ar investīciju plānu France 2030, lai veicinātu investīcijas mūsdienīgā pētniecībā un izstrādē un digitālajā jomā, kā arī investīcijas atjaunīgajā enerģijā siltumapgādes sistēmās un publisko un privāto ēku renovācijā, rūpniecības dekarbonizācijas atbalsta pasākumos, investīcijas ilgtspējīgā transportā, veselības aprūpē un izglītībā, ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 0,5 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 2,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu palielinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,4 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju bija neitrāla ietekme (13). Tāpēc Francija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un tā plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, investīcijas saskaņā ar investīciju plānu France 2030, lai veicinātu investīcijas mūsdienīgā pētniecībā un izstrādē un digitālajā jomā, kā arī investīcijas atjaunīgajā enerģijā siltumapgādes sistēmās un publisko un privāto ēku renovācijā, rūpniecības dekarbonizācijas atbalsta pasākumos, investīcijas ilgtspējīgā transportā, veselības aprūpē un izglītībā, ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,4 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās daļas enerģētikas atbalsta pasākumu atcelšanu kopā ar lielāku nodokļu elastību. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP kopumā saglabāsies stabila, 2024. gada beigās sasniedzot 109,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,3 % apmērā no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt pateicoties bāzes efektam, kas izriet no jau mazāka deficīta, kuru Komisija prognozēja 2023. gadam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 109,5 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,4 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās daļas enerģētikas atbalsta pasākumu atcelšanu kopā ar lielāku nodokļu elastību. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP kopumā saglabāsies stabila, 2024. gada beigās sasniedzot 109,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,3 % apmērā no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt pateicoties bāzes efektam, kas izriet no jau mazāka deficīta, kuru Komisija prognozēja 2023. gadam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 109,5 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,2 % no IKP. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka enerģijas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,2 % no IKP. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka enerģijas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,3 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,0 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,3 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,0 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 3,1 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas. Tas ir saistīts ar lielākām investīcijām saskaņā ar programmu France 2030 un ražošanas nodokļa pilnīgu atcelšanu uzņēmumu pievienotai vērtībai. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 3,1 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas. Tas ir saistīts ar lielākām investīcijām saskaņā ar programmu France 2030 un ražošanas nodokļa pilnīgu atcelšanu uzņēmumu pievienotai vērtībai.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas laikā no 2023. līdz 2024. gadam saglabāsies stabilā līmenī, proti, 3,8 % apmērā no IKP. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver publisko finanšu pārvaldības reformu un jaunu izdevumu pārskatīšanas mehānismu, pensiju un bezdarbnieku pabalstu sistēmas reformas, kā arī investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna. 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,7 % no IKP 2025. gadā un 2,7 % līdz 2027. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2027. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 109,5 % 2024. gada beigās līdz 108,3 % 2027. gada beigās. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas laikā no 2023. līdz 2024. gadam saglabāsies stabilā līmenī, proti, 3,8 % apmērā no IKP. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver publisko finanšu pārvaldības reformu un jaunu izdevumu pārskatīšanas mehānismu, pensiju un bezdarbnieku pabalstu sistēmas reformas, kā arī investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna. 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,7 % no IKP 2025. gadā un 2,7 % līdz 2027. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2027. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 109,5 % 2024. gada beigās līdz 108,3 % 2027. gada beigās.

| (27) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Notiek Francijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana. Francija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 38 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāts kopumā 7 400 000 EUR. Atskaites punkti atspoguļo progresu reformu īstenošanā publisko finanšu, mājokļu, mobilitātes, nodarbinātības, prasmju un veselības jomā. Vairāki mērķrādītāji atspoguļo lielas investīcijas tādās jomās kā ēku energorenovācija, rūpniecības dekarbonizācija, ekoloģiski tīri transportlīdzekļi, pētniecība, jauniešu nodarbinātība un izglītība. Francija 2023. gada 20. aprīlī iesniedza grozījumu savā atveseļošanas un noturības plānā, tostarp arī REPowerEU nodaļā. Francijas pieprasījums grozīt atveseļošanas un noturības plānu ir balstīts uz nepieciešamību ņemt vērā augsto inflāciju 2022. gadā, piegādes ķēdes traucējumus un tās maksimālā mehānisma dotāciju piešķīruma lejupvērstu pārskatīšanu. Jaunās REPowerEU nodaļas iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Francijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Notiek Francijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana. Francija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 38 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāts kopumā 7 400 000 EUR. Atskaites punkti atspoguļo progresu reformu īstenošanā publisko finanšu, mājokļu, mobilitātes, nodarbinātības, prasmju un veselības jomā. Vairāki mērķrādītāji atspoguļo lielas investīcijas tādās jomās kā ēku energorenovācija, rūpniecības dekarbonizācija, ekoloģiski tīri transportlīdzekļi, pētniecība, jauniešu nodarbinātība un izglītība. Francija 2023. gada 20. aprīlī iesniedza grozījumu savā atveseļošanas un noturības plānā, tostarp arī REPowerEU nodaļā. Francijas pieprasījums grozīt atveseļošanas un noturības plānu ir balstīts uz nepieciešamību ņemt vērā augsto inflāciju 2022. gadā, piegādes ķēdes traucējumus un tās maksimālā mehānisma dotāciju piešķīruma lejupvērstu pārskatīšanu. Jaunās REPowerEU nodaļas iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Francijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (28) | Komisija lielāko daļu Francijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentu apstiprināja 2022. gadā, izņemot Senmartēnas programmu, kas tika pieņemta 2023. gada 20. martā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Francijā. |
| --- | --- |

(28)

Komisija lielāko daļu Francijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentu apstiprināja 2022. gadā, izņemot Senmartēnas programmu, kas tika pieņemta 2023. gada 20. martā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Francijā.

| (29) | Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Francija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kas saistītas ar prasmju nepietiekamību un nevienlīdzību izglītības sistēmā, ar enerģētikas politiku un ar zaļo pārkārtošanos. Šo problēmjautājumu risināšana varētu palīdzēt uzlabot darba ņēmēju prasmes, palielināt darba ražīgumu, uzlabot Francijas uzņēmumu energoefektivitāti un savukārt padarīt Francijas ekonomiku kopumā konkurētspējīgāku. |
| --- | --- |

(29)

Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Francija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kas saistītas ar prasmju nepietiekamību un nevienlīdzību izglītības sistēmā, ar enerģētikas politiku un ar zaļo pārkārtošanos. Šo problēmjautājumu risināšana varētu palīdzēt uzlabot darba ņēmēju prasmes, palielināt darba ražīgumu, uzlabot Francijas uzņēmumu energoefektivitāti un savukārt padarīt Francijas ekonomiku kopumā konkurētspējīgāku.

| (30) | Francijā joprojām ir liels darbaspēka trūkums. Saskaņā ar 2023. gada apsekojumu par darbaspēka vajadzībām (ko veica Pôle Emploi) 61 % darba devēju paredz turpmākas darbā pieņemšanas grūtības 2023. gadā, jo īpaši attiecībā uz kvalificētu darbaspēku būvniecībā un rūpniecībā – divās nozarēs, kuras smagi skar zaļā un digitālā pārkārtošanās. Pēdējos gados Francija ir palielinājusi investīcijas profesionālajā pilnveidē un pārkvalifikācijā, ko daļēji atbalsta mehānisms. Tomēr novērtējumi liecina, ka mazkvalificētu darba ņēmēju profesionālajā pilnveidē joprojām pastāv vairāki šķēršļi, kas mazina mērķorientēto programmu, piemēram, investīciju plāna prasmju jomā, efektivitāti. Mazkvalificētu darba ņēmēju dalība mācībās joprojām ir daudz mazāka nekā citu darba ņēmēju dalība, lai gan tā pieaug, un viņi parasti gūst mazāku labumu no mācībām, kuru rezultātā tiek iegūta kvalifikācija. Tas liecina, ka izglītības sistēmas prioritātei arī turpmāk vajadzētu būt to jauniešu skaita turpmākai palielināšanai, kuri ienāk darba tirgū ar pietiekamām pamatprasmēm un kvalifikāciju. |
| --- | --- |

(30)

Francijā joprojām ir liels darbaspēka trūkums. Saskaņā ar 2023. gada apsekojumu par darbaspēka vajadzībām (ko veica Pôle Emploi) 61 % darba devēju paredz turpmākas darbā pieņemšanas grūtības 2023. gadā, jo īpaši attiecībā uz kvalificētu darbaspēku būvniecībā un rūpniecībā – divās nozarēs, kuras smagi skar zaļā un digitālā pārkārtošanās. Pēdējos gados Francija ir palielinājusi investīcijas profesionālajā pilnveidē un pārkvalifikācijā, ko daļēji atbalsta mehānisms. Tomēr novērtējumi liecina, ka mazkvalificētu darba ņēmēju profesionālajā pilnveidē joprojām pastāv vairāki šķēršļi, kas mazina mērķorientēto programmu, piemēram, investīciju plāna prasmju jomā, efektivitāti. Mazkvalificētu darba ņēmēju dalība mācībās joprojām ir daudz mazāka nekā citu darba ņēmēju dalība, lai gan tā pieaug, un viņi parasti gūst mazāku labumu no mācībām, kuru rezultātā tiek iegūta kvalifikācija. Tas liecina, ka izglītības sistēmas prioritātei arī turpmāk vajadzētu būt to jauniešu skaita turpmākai palielināšanai, kuri ienāk darba tirgū ar pietiekamām pamatprasmēm un kvalifikāciju.

| (31) | Neraugoties uz to, ka kopējais publisko izdevumu līmenis pārsniedz ESAO vidējo rādītāju un ir labi rezultāti, Francijas izglītības sistēmai ir raksturīgs ievērojams to skolēnu īpatsvars, kuriem ir vājas sekmes, un sociālekonomiskais stāvoklis joprojām ir spēcīgs skolēnu snieguma prognozēšanas faktors. Īpašas bažas joprojām rada nepietiekamas sekmes un nevienlīdzība matemātisko prasmju jomā. Saskaņā ar valsts un starptautiskajiem apsekojumiem Francijā pēdējo 30 gadu laikā vidējais sniegums matemātikā ir pastāvīgi samazinājies. Ir veikti daži pasākumi, lai stiprinātu pamatprasmju iegūšanu, tostarp, pastiprinot 2019. gadā sākto skolotāju tālākapmācību matemātikā un franču valodā un pievienojot vienas stundas atbalsta moduli matemātikā un franču valodā vidusskolas pirmajam gadam no 2023./2024. mācību gada. Plāns uz pusi samazināt skolēnu skaitu pirmajā un otrajā klasē nelabvēlīgākā situācijā esošās valsts pirmsskolas izglītības iestādēs un pamatskolās ir gandrīz īstenots, un tiek novērtēta ilgtermiņa ietekme uz attiecīgo 300 000 skolēnu mācību rezultātiem. Tomēr ievērojama daļa nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu ārpus prioritārajām jomām negūst labumu no tā. Neraugoties uz investīcijām un progresu, joprojām pastāv arī problēmas attiecībā uz skolēnu un studentu ar invaliditāti piekļuvi vispārējai izglītības sistēmai. |
| --- | --- |

(31)

Neraugoties uz to, ka kopējais publisko izdevumu līmenis pārsniedz ESAO vidējo rādītāju un ir labi rezultāti, Francijas izglītības sistēmai ir raksturīgs ievērojams to skolēnu īpatsvars, kuriem ir vājas sekmes, un sociālekonomiskais stāvoklis joprojām ir spēcīgs skolēnu snieguma prognozēšanas faktors. Īpašas bažas joprojām rada nepietiekamas sekmes un nevienlīdzība matemātisko prasmju jomā. Saskaņā ar valsts un starptautiskajiem apsekojumiem Francijā pēdējo 30 gadu laikā vidējais sniegums matemātikā ir pastāvīgi samazinājies. Ir veikti daži pasākumi, lai stiprinātu pamatprasmju iegūšanu, tostarp, pastiprinot 2019. gadā sākto skolotāju tālākapmācību matemātikā un franču valodā un pievienojot vienas stundas atbalsta moduli matemātikā un franču valodā vidusskolas pirmajam gadam no 2023./2024. mācību gada. Plāns uz pusi samazināt skolēnu skaitu pirmajā un otrajā klasē nelabvēlīgākā situācijā esošās valsts pirmsskolas izglītības iestādēs un pamatskolās ir gandrīz īstenots, un tiek novērtēta ilgtermiņa ietekme uz attiecīgo 300 000 skolēnu mācību rezultātiem. Tomēr ievērojama daļa nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu ārpus prioritārajām jomām negūst labumu no tā. Neraugoties uz investīcijām un progresu, joprojām pastāv arī problēmas attiecībā uz skolēnu un studentu ar invaliditāti piekļuvi vispārējai izglītības sistēmai.

| (32) | Francija 2022. gadā turpināja veikt investīcijas arodizglītības sistēmā un turpmākās darba vidē balstītās mācību iespējās, piemēram, profesionālās izglītības reformā vidusskolās. Lai gan minētajiem pasākumiem varētu būt pozitīvs iznākums, to ietekme vēl nav jūtama, un tādēļ programmu izstrādē vairāk jāiesaista speciālisti un skolotāji. Neraugoties uz pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot mācīšanas apstākļus, tostarp, palielināt skolotāju algas, joprojām pastāv bažas par skolotāja profesijas pievilcīgumu un lielo līgumdarbinieku īpatsvaru, kuriem bieži vien ir zemāks kvalifikācijas līmenis un mazāka pieredze nekā pastāvīgajiem darbiniekiem un nepietiekama piekļuve mācību iespējām. Kopumā skolotāju un studentu attiecība joprojām ir viena no augstākajām Savienībā. |
| --- | --- |

(32)

Francija 2022. gadā turpināja veikt investīcijas arodizglītības sistēmā un turpmākās darba vidē balstītās mācību iespējās, piemēram, profesionālās izglītības reformā vidusskolās. Lai gan minētajiem pasākumiem varētu būt pozitīvs iznākums, to ietekme vēl nav jūtama, un tādēļ programmu izstrādē vairāk jāiesaista speciālisti un skolotāji. Neraugoties uz pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot mācīšanas apstākļus, tostarp, palielināt skolotāju algas, joprojām pastāv bažas par skolotāja profesijas pievilcīgumu un lielo līgumdarbinieku īpatsvaru, kuriem bieži vien ir zemāks kvalifikācijas līmenis un mazāka pieredze nekā pastāvīgajiem darbiniekiem un nepietiekama piekļuve mācību iespējām. Kopumā skolotāju un studentu attiecība joprojām ir viena no augstākajām Savienībā.

| (33) | Francijas energoresursu struktūra ir mazāk atkarīga no fosilajām degvielām nekā citās dalībvalstīs, lai gan tā joprojām ir atkarīga no importētām fosilajām degvielām. Dabasgāzes patēriņš Francijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 16 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16). Francija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). Pašreizējā ģeopolitiskā situācija un augstās energoresursu cenas arī palielina nepieciešamību Francijai vēl vairāk pastiprināt savus centienus sasniegt atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus, kas noteikti Francijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Ar 19,1 % no atjaunīgās enerģijas bruto galapatēriņa Francija nav sasniegusi savu atjaunīgo energoresursu mērķrādītāju, proti, 23 % 2020. gadam. Tā arī nav uz pareizā ceļa, lai sasniegtu 2030. gada atjaunīgo energoresursu mērķrādītāju, un atpaliek atjaunīgās enerģijas izmantošanā, jo īpaši elektroenerģijas ražošanā un siltumapgādē. Atjaunīgo energoresursu, piemēram, saules un vēja enerģijas, ātra apguve veicinātu Francijas energoapgādes drošību un piegādes dažādošanu, samazinot fosilo degvielu izmantošanu. Atjaunīgo energoresursu apguves zemo līmeni var izskaidrot ar lēnām un sarežģītām administratīvajām procedūrām, kas saistītas ar atļauju piešķiršanu. Kavēšanās atļauju piešķiršanā visām tehnoloģijām (piekrastes un atkrastes vēja enerģijai, kā arī saules enerģijai) ir saistīta ar politiskā atbalsta trūkumu projektiem, nepietiekamu plānošanu un garām un sarežģītām atļauju piešķiršanas procedūrām. Arī sabiedrības atbalsts un juridiskas problēmas rada nenoteiktību ieguldītājiem un attīstītājiem. Atļauju piešķiršanas procesu varētu paātrināt, piešķirot vairāk darbinieku un finanšu resursu centrālajā pārvaldē reģionālā līmenī, kā arī attiecīgajās iestādēs un tīkla operatoros. Lai nodrošinātu atjaunīgo energoresursu projektu izveidošanu, būtiska nozīme ir arī uzlabotām telpiskās plānošanas procedūrām un ātrākai konkursa procedūru piemērošanai.
  Francija 2023. gadā pieņēma likumu par atjaunīgās enerģijas ražošanas paātrināšanu, kurā atzīta nepieciešamība būtiski attīstīt atjaunīgo siltumenerģiju un gāzi un palielināt atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru, lai apmierinātu lietojumu elektrifikācijas pieaugošās vajadzīgas. Ja likums tiks pienācīgi īstenots, tas varētu veicināt atjaunīgo energoresursu projektu ātrāku ieviešanu. Tas varētu palīdzēt Francijai sasniegt 2030. gada mērķus. |
| --- | --- |

(33)

Francijas energoresursu struktūra ir mazāk atkarīga no fosilajām degvielām nekā citās dalībvalstīs, lai gan tā joprojām ir atkarīga no importētām fosilajām degvielām. Dabasgāzes patēriņš Francijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 16 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16). Francija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). Pašreizējā ģeopolitiskā situācija un augstās energoresursu cenas arī palielina nepieciešamību Francijai vēl vairāk pastiprināt savus centienus sasniegt atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus, kas noteikti Francijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Ar 19,1 % no atjaunīgās enerģijas bruto galapatēriņa Francija nav sasniegusi savu atjaunīgo energoresursu mērķrādītāju, proti, 23 % 2020. gadam. Tā arī nav uz pareizā ceļa, lai sasniegtu 2030. gada atjaunīgo energoresursu mērķrādītāju, un atpaliek atjaunīgās enerģijas izmantošanā, jo īpaši elektroenerģijas ražošanā un siltumapgādē. Atjaunīgo energoresursu, piemēram, saules un vēja enerģijas, ātra apguve veicinātu Francijas energoapgādes drošību un piegādes dažādošanu, samazinot fosilo degvielu izmantošanu. Atjaunīgo energoresursu apguves zemo līmeni var izskaidrot ar lēnām un sarežģītām administratīvajām procedūrām, kas saistītas ar atļauju piešķiršanu. Kavēšanās atļauju piešķiršanā visām tehnoloģijām (piekrastes un atkrastes vēja enerģijai, kā arī saules enerģijai) ir saistīta ar politiskā atbalsta trūkumu projektiem, nepietiekamu plānošanu un garām un sarežģītām atļauju piešķiršanas procedūrām. Arī sabiedrības atbalsts un juridiskas problēmas rada nenoteiktību ieguldītājiem un attīstītājiem. Atļauju piešķiršanas procesu varētu paātrināt, piešķirot vairāk darbinieku un finanšu resursu centrālajā pārvaldē reģionālā līmenī, kā arī attiecīgajās iestādēs un tīkla operatoros. Lai nodrošinātu atjaunīgo energoresursu projektu izveidošanu, būtiska nozīme ir arī uzlabotām telpiskās plānošanas procedūrām un ātrākai konkursa procedūru piemērošanai.

Francija 2023. gadā pieņēma likumu par atjaunīgās enerģijas ražošanas paātrināšanu, kurā atzīta nepieciešamība būtiski attīstīt atjaunīgo siltumenerģiju un gāzi un palielināt atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru, lai apmierinātu lietojumu elektrifikācijas pieaugošās vajadzīgas. Ja likums tiks pienācīgi īstenots, tas varētu veicināt atjaunīgo energoresursu projektu ātrāku ieviešanu. Tas varētu palīdzēt Francijai sasniegt 2030. gada mērķus.

| (34) | Lai panāktu, ka starpsavienojumu līmenis 2020. gadā sasniedz 10 % mērķrādītāju, turpmāks atbalsts pārrobežu elektroenerģijas starpsavienotājiem (kuri tiek veidoti vai plānoti) joprojām ir ļoti svarīgs nolūkā integrēt lielu daļu atjaunīgo energoresursu. Sākumposmā veiktas intensīvākas gan iekšzemes, gan pārrobežu investīcijas energoinfrastruktūrā palīdzēs samazināt atkarību no fosilās degvielas un jo īpaši no Krievijas gāzes. Tiek ieteikts investīcijas jaunā infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Starpsavienojumi ir ārkārtīgi svarīgi iekšējā enerģijas tirgus efektīvai darbībai, jo ar šādu savienojumu palīdzību tiek apvienoti resursi, lai panāktu vispārējo piegādes drošību. |
| --- | --- |

(34)

Lai panāktu, ka starpsavienojumu līmenis 2020. gadā sasniedz 10 % mērķrādītāju, turpmāks atbalsts pārrobežu elektroenerģijas starpsavienotājiem (kuri tiek veidoti vai plānoti) joprojām ir ļoti svarīgs nolūkā integrēt lielu daļu atjaunīgo energoresursu. Sākumposmā veiktas intensīvākas gan iekšzemes, gan pārrobežu investīcijas energoinfrastruktūrā palīdzēs samazināt atkarību no fosilās degvielas un jo īpaši no Krievijas gāzes. Tiek ieteikts investīcijas jaunā infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Starpsavienojumi ir ārkārtīgi svarīgi iekšējā enerģijas tirgus efektīvai darbībai, jo ar šādu savienojumu palīdzību tiek apvienoti resursi, lai panāktu vispārējo piegādes drošību.

| (35) | Francijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti nozīmīgi ēku renovācijas projekti sociālo un individuālo mājokļu, kā arī publisko ēku un mazāku uzņēmumu vajadzībām. Attiecībā uz dzīvojamo ēku renovāciju lielākā daļa projektu bija vērsti uz viena posma būvdarbiem, kā rezultātā tika veikta ierobežota renovācija. 2022. gada pirmajā pusē tikai 27 % būvdarbu ietvēra vismaz divus renovācijas posmus, un tikai 5 % bija pilnīga renovācija. Plaša renovācija varētu būtiski ietekmēt enerģijas patēriņa samazināšanos ēku sektorā. Turklāt lielāki centieni novirzīt publiskās un privātās investīcijas, lai palīdzētu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem atjaunot ēkas un atjaunot ēku fondu ar vissliktāko energoefektivitāti, varētu palīdzēt līdz 2030. gadam izskaust 5,2 miljonus energoneefektīvāko mājokļu (mājokļi ar F un G energoefektivitātes klasi). Ar 2021. gada Klimata un noturības likumu tika ieviesti vairāki pasākumi, lai stimulētu plašu ēku renovāciju, piemēram, aizliegums izīrēt mājokļus ar G energoefektivitātes klasi no 2025. gada, F energoefektivitātes klasi no 2028. gada un E energoefektivitātes klasi no 2034. gada. Lai mudinātu panākt būtiskākus energoefektivitātes ieguvumus, varētu uzlabot politikas satvaru ar mērķi stimulēt pamatīgu renovāciju un palīdzēt Francijai vēl vairāk uzlabot savu ēku fonda energoefektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(35)

Francijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti nozīmīgi ēku renovācijas projekti sociālo un individuālo mājokļu, kā arī publisko ēku un mazāku uzņēmumu vajadzībām. Attiecībā uz dzīvojamo ēku renovāciju lielākā daļa projektu bija vērsti uz viena posma būvdarbiem, kā rezultātā tika veikta ierobežota renovācija. 2022. gada pirmajā pusē tikai 27 % būvdarbu ietvēra vismaz divus renovācijas posmus, un tikai 5 % bija pilnīga renovācija. Plaša renovācija varētu būtiski ietekmēt enerģijas patēriņa samazināšanos ēku sektorā. Turklāt lielāki centieni novirzīt publiskās un privātās investīcijas, lai palīdzētu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem atjaunot ēkas un atjaunot ēku fondu ar vissliktāko energoefektivitāti, varētu palīdzēt līdz 2030. gadam izskaust 5,2 miljonus energoneefektīvāko mājokļu (mājokļi ar F un G energoefektivitātes klasi). Ar 2021. gada Klimata un noturības likumu tika ieviesti vairāki pasākumi, lai stimulētu plašu ēku renovāciju, piemēram, aizliegums izīrēt mājokļus ar G energoefektivitātes klasi no 2025. gada, F energoefektivitātes klasi no 2028. gada un E energoefektivitātes klasi no 2034. gada. Lai mudinātu panākt būtiskākus energoefektivitātes ieguvumus, varētu uzlabot politikas satvaru ar mērķi stimulēt pamatīgu renovāciju un palīdzēt Francijai vēl vairāk uzlabot savu ēku fonda energoefektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem.

| (36) | Francija veido gandrīz 11 % no Savienības kopējām riska kapitāla investīcijām klimata tehnoloģiju jaunuzņēmumos un augošos uzņēmumos. Tomēr, neraugoties uz lielo valsts atbalstu, tikai 29 % mazo Francijas uzņēmumu ir ieguldījuši vairāk nekā 1 % no sava apgrozījuma, lai kļūtu resursu ziņā efektīvi (vidēji 40 % Savienībā). Ekoloģiski tīru tehnoloģiju ražošanas projektu virzītāji tiek konfrontēti ar lielu administratīvo slogu un saskaras ar ilgstošām procedūrām un tiesvedības riskiem. Vidēji paiet 17 mēneši, lai iegūtu būvatļauju, saņemtu vides atļauju un veiktu sabiedriskās izpētes procesu par rūpniecisku projektu. Procedūra ietver bloķējošus punktus, kuros projekta īpašniekam ir jāgaida atbildes no dažādām struktūrām (administratīvā tiesa, vides iestādes atzinums, publiskā pētnieka ziņojums). Turklāt par lieliem rūpnieciskiem projektiem ir jārīko sabiedriskā apspriešana. Šis process var ilgt vismaz sešus mēnešus, kas papildina laiku, kurš vajadzīgs, lai iegūtu būvatļauju, saņemtu vides atļauju un veiktu sabiedrisko izpēti. Investīciju projektiem var piemērot arī tiesvedības procedūras, kas var ilgt vairākus gadus, kā rezultātā projekti tiek izbeigti. Lai gan atļauju piešķiršanas procedūras ir nepieciešamas sevišķi svarīgu sabiedrības un privāto interešu aizsardzībai, tās būtu jāvienkāršo un jāpaātrina ekoloģiski tīru tehnoloģiju ražošanas projektiem. Paralēlu administratīvo procedūru uzsākšana un izmantošanai gatavu rūpniecisko ražotņu piedāvāšana arī varētu palīdzēt ietaupīt laiku. |
| --- | --- |

(36)

Francija veido gandrīz 11 % no Savienības kopējām riska kapitāla investīcijām klimata tehnoloģiju jaunuzņēmumos un augošos uzņēmumos. Tomēr, neraugoties uz lielo valsts atbalstu, tikai 29 % mazo Francijas uzņēmumu ir ieguldījuši vairāk nekā 1 % no sava apgrozījuma, lai kļūtu resursu ziņā efektīvi (vidēji 40 % Savienībā). Ekoloģiski tīru tehnoloģiju ražošanas projektu virzītāji tiek konfrontēti ar lielu administratīvo slogu un saskaras ar ilgstošām procedūrām un tiesvedības riskiem. Vidēji paiet 17 mēneši, lai iegūtu būvatļauju, saņemtu vides atļauju un veiktu sabiedriskās izpētes procesu par rūpniecisku projektu. Procedūra ietver bloķējošus punktus, kuros projekta īpašniekam ir jāgaida atbildes no dažādām struktūrām (administratīvā tiesa, vides iestādes atzinums, publiskā pētnieka ziņojums). Turklāt par lieliem rūpnieciskiem projektiem ir jārīko sabiedriskā apspriešana. Šis process var ilgt vismaz sešus mēnešus, kas papildina laiku, kurš vajadzīgs, lai iegūtu būvatļauju, saņemtu vides atļauju un veiktu sabiedrisko izpēti. Investīciju projektiem var piemērot arī tiesvedības procedūras, kas var ilgt vairākus gadus, kā rezultātā projekti tiek izbeigti. Lai gan atļauju piešķiršanas procedūras ir nepieciešamas sevišķi svarīgu sabiedrības un privāto interešu aizsardzībai, tās būtu jāvienkāršo un jāpaātrina ekoloģiski tīru tehnoloģiju ražošanas projektiem. Paralēlu administratīvo procedūru uzsākšana un izmantošanai gatavu rūpniecisko ražotņu piedāvāšana arī varētu palīdzēt ietaupīt laiku.

| (37) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Francijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību vairākās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp inženiertehniskajiem speciālistiem, spēkstaciju operatoriem un inženierzinātņu speciālistiem. |
| --- | --- |

(37)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Francijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību vairākās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp inženiertehniskajiem speciālistiem, spēkstaciju operatoriem un inženierzinātņu speciālistiem.

| (38) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(38)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (39) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii)atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Francijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii)atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Francijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu.

| (40) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valdības parādu, vāju konkurētspēju un zemu ražīguma pieaugumu. 2. un 3. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 39. apsvērumam, |
| --- | --- |

(40)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valdības parādu, vāju konkurētspēju un zemu ražīguma pieaugumu. 2. un 3. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 39. apsvērumam,

AR ŠO IESAKA Francijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 2,3 % (19).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Turpināt uzlabot pamatnosacījumus, lai veicinātu investīcijas un inovāciju.

2.

Turpināt pastāvīgi īstenot atveseļošanas un noturības plānu un, ņemot vērā nesen iesniegto papildinājumu, tostarp REPowerEU nodaļu, strauji sākt īstenot attiecīgos pasākumus. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Novērst prasmju nepietiekamību, jo īpaši nodrošinot papildu darba vidē balstītas mācību iespējas un palielinot to cilvēku īpatsvaru, kuriem ir pamatprasmes. Pielāgot resursus un metodes nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu un skolu vajadzībām, lai izglītības un mācību sistēmu padarītu taisnīgāku un iekļaujošāku. Uzlabot skolotāju darba apstākļus un sākotnējo un turpmāko apmācību.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Paātrināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu, īpašu uzmanību pievēršot vēja, saules un ģeotermālajiem avotiem un biogāzei, tostarp izmantojot maza mēroga atjaunīgās enerģijas ražošanu un veicinot kolektīvu pašpatēriņu, un ar lielākām publiskām investīcijām veicināt saistītās uzkrāšanas tehnoloģijas, atvieglojot privātās investīcijas un novēršot atļauju piešķiršanas nepilnības. Turpināt modernizēt elektroenerģijas pārvades un sadales tīklus un palielināt pārrobežu elektroenerģijas starpsavienojumus. Turpināt uzlabot politikas satvaru, lai stimulētu ēku pamatīgu renovāciju un siltumapgādes sistēmu dekarbonizāciju, īpašu uzmanību pievēršot mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un ēku fondam ar viszemāko energoefektivitāti. Izveidot atbalstošu normatīvo vidi, lai palielinātu investīcijas ekoloģiski tīru tehnoloģiju ražošanā, tostarp vienkāršojot un paātrinot atļauju izsniegšanu. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10162/21 INIT; ST 10162/21 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 43. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP, un tas galvenokārt skaidrojams ar ietekmi, ko rada kapitāla pārvedumi, kuri veikti saistībā ar Francijas atveseļošanas plānu France Relance un kurus nefinansē no mehānisma dotācijām.

9

France Relance

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Francijas 2022. gada valsts reformu programmu (OV C 334, 1.9.2022., 79. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Francijas potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 6,3 % nominālā izteiksmē (10 gadu vidējais rādītājs).

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP, un tas galvenokārt skaidrojams ar ietekmi, ko rada kapitāla pārvedumi, kuri veikti saistībā ar Francijas atveseļošanas plānu (France Relance) un kurus nefinansē no mehānisma dotācijām, un investīciju plānu France 2030.

13

France Relance

France 2030

(14)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

17

(18)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

18

(19)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,7 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

19

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/97 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/97

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Horvātijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/11)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nav norādījusi Horvātiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Horvātijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nav norādījusi Horvātiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Horvātijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Horvātija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 14. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Horvātija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Horvātija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 14. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Horvātija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Horvātija 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Horvātijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Horvātija 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Horvātijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Horvātiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Horvātija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Horvātija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Horvātijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Horvātiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Horvātija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Horvātija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Horvātijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Horvātijas vispārējās valdības balanss uzlabojās no deficīta 2,5 % no IKP 2021. gadā līdz pārpalikumam 0,4 % apmērā 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 78,4 % no IKP 2021. gada beigās līdz 68,4 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Horvātijas vispārējās valdības balanss uzlabojās no deficīta 2,5 % no IKP 2021. gadā līdz pārpalikumam 0,4 % apmērā 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 78,4 % no IKP 2021. gada beigās līdz 68,4 % 2022. gada beigās.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un akcīzes nodokļu samazinājumus, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra enerģijas cenu griestus, pabalstus mazaizsargātiem patērētājiem, atbalsta shēmas uzņēmumiem un sociālu palīdzību pensionāriem un mazaizsargātām mājsaimniecībām. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,6 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 1,3 % 2021. gadā līdz 0,1 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un akcīzes nodokļu samazinājumus, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra enerģijas cenu griestus, pabalstus mazaizsargātiem patērētājiem, atbalsta shēmas uzņēmumiem un sociālu palīdzību pensionāriem un mazaizsargātām mājsaimniecībām. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,6 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 1,3 % 2021. gadā līdz 0,1 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Horvātijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Turklāt Padome Horvātijai ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Horvātijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Turklāt Padome Horvātijai ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija neitrāla, + 0,2 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos (9). Horvātija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 2,6 % no IKP (2,7 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (10), kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (11). Tāpēc Horvātija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija kopumā neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Horvātija pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija neitrāla, + 0,2 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos (9). Horvātija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 2,6 % no IKP (2,7 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (10), kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (11). Tāpēc Horvātija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija kopumā neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Horvātija pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir labvēlīgāks par Komisijas 2023. gada pavasara prognozi un atbilstošs tai par laikposmu pēc tam. Valdība prognozē reālā IKP pieaugumu par 2,2 % 2023. gadā un 2,6 % 2024. gadā. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts zemāks reālā IKP pieaugums 1,6 % apmērā 2023. gadā un 2,3 % apmērā 2024. gadā, kas galvenokārt skaidrojams ar konservatīvākām mājsaimniecību un publiskā patēriņa, kā arī kopējo investīciju aplēsēm. |
| --- | --- |

(16)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir labvēlīgāks par Komisijas 2023. gada pavasara prognozi un atbilstošs tai par laikposmu pēc tam. Valdība prognozē reālā IKP pieaugumu par 2,2 % 2023. gadā un 2,6 % 2024. gadā. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts zemāks reālā IKP pieaugums 1,6 % apmērā 2023. gadā un 2,3 % apmērā 2024. gadā, kas galvenokārt skaidrojams ar konservatīvākām mājsaimniecību un publiskā patēriņa, kā arī kopējo investīciju aplēsēm.

| (17) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības bilance pasliktināsies, sasniedzot deficīta rādītāju 0,7 % apmērā no IKP 2023. gadā. Pasliktinājums galvenokārt atspoguļo inflācijas novēloto ietekmi uz publiskajiem izdevumiem, proti, publisko algu, pensiju un sociālo pabalstu indeksācijas mehānismu ietekmi. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 68,4 % 2022. gada beigās līdz 62,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 0,5 % no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 63,0 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības bilance pasliktināsies, sasniedzot deficīta rādītāju 0,7 % apmērā no IKP 2023. gadā. Pasliktinājums galvenokārt atspoguļo inflācijas novēloto ietekmi uz publiskajiem izdevumiem, proti, publisko algu, pensiju un sociālo pabalstu indeksācijas mehānismu ietekmi. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 68,4 % 2022. gada beigās līdz 62,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 0,5 % no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 63,0 % 2023. gada beigās.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie galvenokārt ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts no 2022. gada, tostarp attiecībā uz ieņēmumiem PVN un akcīzes nodokļu samazinājumus, kā arī attiecībā uz izdevumiem – enerģijas cenu griestus, pabalstus neaizsargātiem patērētājiem, atbalsta shēmas uzņēmumiem un sociālo palīdzību pensionāriem un neaizsargātām mājsaimniecībām. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,5 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un daudzos no tiem nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (13), veidos 0,2 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,3 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzību pārvietotajām personām no Ukrainas saglabāsies stabilas salīdzinājumā ar 2022. gadu. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie galvenokārt ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts no 2022. gada, tostarp attiecībā uz ieņēmumiem PVN un akcīzes nodokļu samazinājumus, kā arī attiecībā uz izdevumiem – enerģijas cenu griestus, pabalstus neaizsargātiem patērētājiem, atbalsta shēmas uzņēmumiem un sociālo palīdzību pensionāriem un neaizsargātām mājsaimniecībām. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,5 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un daudzos no tiem nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (13), veidos 0,2 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,3 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzību pārvietotajām personām no Ukrainas saglabāsies stabilas salīdzinājumā ar 2022. gadu.

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Horvātijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (14), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Horvātijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Horvātijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Horvātijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (14), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Horvātijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Horvātijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,0 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija kopumā neitrāla (+ 0,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvu pieaugumu veicina arī nemērķtiecīgu enerģētikas pasākumu saglabāšana, pastāvīgs publiskā sektora algu un sociālo pabalstu pieaugums un zemākas PVN likmes neenerģijas produktiem. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 3,1 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,7 procentpunkta apmērā no IKP (15). Tāpēc Horvātija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, piemēram, ēku energorenovāciju, publiskās pārvaldes digitalizāciju, investīcijas digitālajā diagnostikā un aprīkojumā slimnīcām un atbalstu uzņēmējdarbības sektoram zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ko finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,0 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija kopumā neitrāla (+ 0,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvu pieaugumu veicina arī nemērķtiecīgu enerģētikas pasākumu saglabāšana, pastāvīgs publiskā sektora algu un sociālo pabalstu pieaugums un zemākas PVN likmes neenerģijas produktiem. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 3,1 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,7 procentpunkta apmērā no IKP (15). Tāpēc Horvātija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, piemēram, ēku energorenovāciju, publiskās pārvaldes digitalizāciju, investīcijas digitālajā diagnostikā un aprīkojumā slimnīcām un atbalstu uzņēmējdarbības sektoram zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ko finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,5 % no IKP. Pieaugums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus kapitālizdevumus un algu, pensiju un sociālās palīdzības izdevumu joprojām salīdzinoši lielu indeksāciju. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 59,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,3 % apmērā no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2024. gada beigās būs 61,8 %, un atšķirība no 2023. gada stabilitātes programmas prognozēm lielā mērā ir izskaidrojama ar saucēja ietekmi (nominālā IKP starpība 2024. gadā) un – mazākā mērā – ar atšķirīgiem pieņēmumiem par atlikumu un plūsmu korekciju. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,5 % no IKP. Pieaugums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus kapitālizdevumus un algu, pensiju un sociālās palīdzības izdevumu joprojām salīdzinoši lielu indeksāciju. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 59,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,3 % apmērā no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2024. gada beigās būs 61,8 %, un atšķirība no 2023. gada stabilitātes programmas prognozēm lielā mērā ir izskaidrojama ar saucēja ietekmi (nominālā IKP starpība 2024. gadā) un – mazākā mērā – ar atšķirīgiem pieņēmumiem par atlikumu un plūsmu korekciju.

| (22) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt vairumu enerģētikas atbalsta pasākumu. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,2 % no IKP. Šo aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt vairumu enerģētikas atbalsta pasākumu. Komisija patlaban pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,2 % no IKP. Šo aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (23) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (16). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (17) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 5,1 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,5 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(23)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (16). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (17) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 5,1 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,5 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (24) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 6,8 %, kas ir virs ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, ko rada enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga atcelšana, un tas ir saistīts ar kapitāla, algu un sociālo izdevumu dinamikas pieaugumu. |
| --- | --- |

(24)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 6,8 %, kas ir virs ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, ko rada enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga atcelšana, un tas ir saistīts ar kapitāla, algu un sociālo izdevumu dinamikas pieaugumu.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas laikā no 2023. līdz 2024. gadam saglabāsies stabilā līmenī, proti, 4,6 % apmērā no IKP. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Tās ietver reformas (veselības aprūpes un labklājības nozare, valstij piederošu uzņēmumu pārvaldības uzlabošana, fiskālās atbildības akta uzlabošana) un investīcijas (transporta un ūdens infrastruktūra, daudzdzīvokļu ēku un māju energorenovācija, investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī investīcijas izglītības infrastruktūrā), kas lielākoties ir arī daļa no atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas laikā no 2023. līdz 2024. gadam saglabāsies stabilā līmenī, proti, 4,6 % apmērā no IKP. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Tās ietver reformas (veselības aprūpes un labklājības nozare, valstij piederošu uzņēmumu pārvaldības uzlabošana, fiskālās atbildības akta uzlabošana) un investīcijas (transporta un ūdens infrastruktūra, daudzdzīvokļu ēku un māju energorenovācija, investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī investīcijas izglītības infrastruktūrā), kas lielākoties ir arī daļa no atveseļošanas un noturības plāna.

| (26) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 0,8 % no IKP 2025. gadā un 0,6 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 59,8 % 2024. gada beigās līdz 55,6 % 2026. gada beigās. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP programmas darbības laikā samazināsies un saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 0,8 % no IKP 2025. gadā un 0,6 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 59,8 % 2024. gada beigās līdz 55,6 % 2026. gada beigās. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP programmas darbības laikā samazināsies un saglabāsies zem 60 %.

| (27) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Horvātija iesniedza divus maksājuma pieprasījumus, kas atbilst plāna 59 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kā rezultātā tika izmaksāti kopumā 1,4 miljardi EUR. Paredzams, ka Horvātija iesniegs sava plāna grozījumu, kurā būs iekļauta REPowerEU nodaļa, kā arī papildu pasākumi citās jomās, kas jāfinansē no aizdevuma komponenta. Horvātija 2023. gada 30. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 3 612 000 000 EUR apmērā no mehānisma. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Horvātijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Horvātija iesniedza divus maksājuma pieprasījumus, kas atbilst plāna 59 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kā rezultātā tika izmaksāti kopumā 1,4 miljardi EUR. Paredzams, ka Horvātija iesniegs sava plāna grozījumu, kurā būs iekļauta REPowerEU nodaļa, kā arī papildu pasākumi citās jomās, kas jāfinansē no aizdevuma komponenta. Horvātija 2023. gada 30. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 3 612 000 000 EUR apmērā no mehānisma. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Horvātijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (28) | Komisija visus Horvātijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Horvātijā. |
| --- | --- |

(28)

Komisija visus Horvātijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Horvātijā.

| (29) | Horvātija katru gadu importē aptuveni 53 % no kopējās patērētās enerģijas, vienlaikus tai ir liels atjaunīgās enerģijas potenciāls, jo īpaši no saules, vēja un ģeotermāliem avotiem. Pusi no valsts elektroenerģijas ražo hidroelektrostacijas; vēja enerģijas īpatsvars ir palielinājies un sasniedzis 14 %, bet saules enerģijas īpatsvars joprojām ir tikai 1 %. Galvenie faktori, kas paātrinātu saules un vēja enerģijas iekārtu ieviešanu, ir atļauju piešķiršanas procedūru racionalizēšana un attiecīgā tiesiskā regulējuma izstrādes pabeigšana, lai ražotājiem un pašpatērētājiem nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību. Citi faktori ir pārvades tīkla būtiska modernizācija un tā paplašināšana valsts dienvidu daļā, kur galvenokārt tiek ražoti atjaunīgie energoresursi, kā arī viedās uzskaites ieviešana mazām saules enerģijas iekārtām. Horvātijā enerģijas patēriņš dzīvojamo ēku sektorā ir diezgan augsts (35 % no kopējā enerģijas patēriņa) un 71 % ir atkarīgs no gāzes apkures. Pārskatīt un vienkāršot procedūras saules fotoelementu iekārtu uzstādīšanai daudzdzīvokļu ēkās, kā arī paātrināti ieviest siltumsūkņus siltumapgādei un dzesēšanai ir būtiski pasākumi energorenovācijai ēku sektorā. Transporta nozarē izmantoto atjaunīgo energoresursu īpatsvars ir neliels (7 % salīdzinājumā ar 14 % mērķrādītāju), tāpat kā īpatsvars dzelzceļa pasažieru pārvadājumos (2,5 % salīdzinājumā ar 8 % Savienībā). Dzelzceļa infrastruktūras un ritošā sastāva modernizācija un bezemisiju transportlīdzekļu plašākas izmantošanas nodrošināšana var ievērojami veicināt transporta nozares dekarbonizāciju. Dabasgāzes patēriņš Horvātijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 22 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Horvātija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam atbilstoši Padomes Regulai (ES) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(29)

Horvātija katru gadu importē aptuveni 53 % no kopējās patērētās enerģijas, vienlaikus tai ir liels atjaunīgās enerģijas potenciāls, jo īpaši no saules, vēja un ģeotermāliem avotiem. Pusi no valsts elektroenerģijas ražo hidroelektrostacijas; vēja enerģijas īpatsvars ir palielinājies un sasniedzis 14 %, bet saules enerģijas īpatsvars joprojām ir tikai 1 %. Galvenie faktori, kas paātrinātu saules un vēja enerģijas iekārtu ieviešanu, ir atļauju piešķiršanas procedūru racionalizēšana un attiecīgā tiesiskā regulējuma izstrādes pabeigšana, lai ražotājiem un pašpatērētājiem nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību. Citi faktori ir pārvades tīkla būtiska modernizācija un tā paplašināšana valsts dienvidu daļā, kur galvenokārt tiek ražoti atjaunīgie energoresursi, kā arī viedās uzskaites ieviešana mazām saules enerģijas iekārtām. Horvātijā enerģijas patēriņš dzīvojamo ēku sektorā ir diezgan augsts (35 % no kopējā enerģijas patēriņa) un 71 % ir atkarīgs no gāzes apkures. Pārskatīt un vienkāršot procedūras saules fotoelementu iekārtu uzstādīšanai daudzdzīvokļu ēkās, kā arī paātrināti ieviest siltumsūkņus siltumapgādei un dzesēšanai ir būtiski pasākumi energorenovācijai ēku sektorā. Transporta nozarē izmantoto atjaunīgo energoresursu īpatsvars ir neliels (7 % salīdzinājumā ar 14 % mērķrādītāju), tāpat kā īpatsvars dzelzceļa pasažieru pārvadājumos (2,5 % salīdzinājumā ar 8 % Savienībā). Dzelzceļa infrastruktūras un ritošā sastāva modernizācija un bezemisiju transportlīdzekļu plašākas izmantošanas nodrošināšana var ievērojami veicināt transporta nozares dekarbonizāciju. Dabasgāzes patēriņš Horvātijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 22 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Horvātija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam atbilstoši Padomes Regulai (ES) 2023/706 (19).

| (30) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Horvātijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 31 profesijā, kurā zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tajā skaitā būvniecības un ražošanas nozarē (abās zem Savienības vidējā rādītāja). |
| --- | --- |

(30)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Horvātijā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 31 profesijā, kurā zaļās pārkārtošanās īstenošanai bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tajā skaitā būvniecības un ražošanas nozarē (abās zem Savienības vidējā rādītāja).

| (31) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(31)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (32) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 3. ieteikuma īstenošana Horvātijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo un ieteikumu, |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 3. ieteikuma īstenošana Horvātijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo un ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Horvātijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 5,1 % (21).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna stabilu īstenošanu un ātri pabeigt REPowerEU nodaļu, lai nekavējoties sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilājām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu, jo īpaši vēja, saules un ģeotermālo avotu, izmantošanu, pilnveidojot nepilnīgo tiesisko regulējumu, racionalizējot administratīvās procedūras atļauju piešķiršanai, vienkāršojot procedūras atjaunīgo energoresursu (piem., saules fotoelementu iekārtu) uzstādīšanai daudzdzīvokļu ēkās un nodrošinot lielāku juridisko noteiktību. Atbalstīt maza mēroga atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu. Turpināt modernizēt elektroenerģijas pārvades un sadales tīklus, jo īpaši uzlabojot pārvades savienojumus starp valsts ziemeļiem un dienvidiem un veicinot viedo skaitītāju ieviešanu. Paātrināt energoefektivitātes pasākumu īstenošanu, tostarp siltumsūkņu uzstādīšanu. Samazināt atkarību no fosilajām degvielām transporta nozarē, veicinot ilgtspējīgus risinājumus, jo īpaši dzelzceļa transportu un autotransporta elektrifikāciju. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris ) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10687/2021 INIT; ST 10687/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 48. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Horvātijā 2022. gadā bija vērojams arī spēcīgs reālā IKP pieaugums.

9

(10)  Citiem valsts finansētiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas daļēji bija saistīts ar vienreizējām izmaksām par starptautisku šķīrējtiesu.

10

(11)  Valsts finansētajām investīcijām bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, jo samazinājās vietējo pašvaldību investīciju izdevumi.

11

(12)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Horvātijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2022. gada konverģences programmu (OV C 334, 1.9.2022., 88. lpp.).

13

(14)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Horvātijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 10,3 %.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas daļēji ir skaidrojams ar bāzes efektu, ko rada lielāki izdevumi 2022. gadā vienreizēja pasākuma dēļ, savukārt 2023. gadā ir paredzēts samazināt pārvedumus komunālo pakalpojumu uzņēmumiem.

15

(16)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

16

(17)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

19

(20)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

20

(21)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 23. apsvērumā.

21

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/105

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Itālijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/12)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Itāliju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. 2022. gada 14. decembrī Komisija pieņēma atzinumu par Itālijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Itāliju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. 2022. gada 14. decembrī Komisija pieņēma atzinumu par Itālijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Itālija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Itālijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Itālija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Itālija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Itālijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Itālija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Itālija 2023. gada 2. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un savu 2023. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Itālijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Itālija 2023. gada 2. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un savu 2023. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Itālijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Itāliju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Itālija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Itālija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Itālijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Itāliju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Itālija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Itālija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Itālijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Itāliju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Itālija saskaras ar pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību. Proti, kaut arī ir panākti uzlabojumi, Itālija joprojām saskaras ar neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valdības parādu un zemu ražīguma pieaugumu apstākļos, kad darba tirgus ir nestabils un finanšu sektorā ir dažas nepilnības, kam ir pārrobežu ietekme. Itālijas ieilgusī neaizsargātība pēdējo gadu laikā ir nedaudz mazinājusies, taču joprojām ir ievērojama, un nav gaidāms, ka tā ātri izzudīs. Galvenais faktors Itālijas ieilgušajai vājajai ekonomikas izaugsmei ir bijis pastāvīgi zems ražīguma pieaugums, kas bremzē valdības parāda samazināšanu, grauj nodarbinātības iespējas un ietekmē banku bilances. Ekonomikai atveseļojoties, valdības parāda attiecība 2022. gadā turpināja samazināties. Tomēr tā joprojām ir augsta un ir būtiska fiskālās stabilitātes problēma. Tiek prognozēts, ka valsts parāda attiecība līdz 2024. gadam turpinās samazināties, bet, ja netiks veikti konsolidācijas pasākumi, vidējā termiņā tā palielināsies. Valdība ir īstenojusi turpmākus pasākumus, lai atbalstītu finanšu sektora noturību, un ienākumus nenesošie aizdevumi ir ievērojami samazinājušies, taču bankas joprojām ir būtiski pakļautas valsts riskam. Ir panākts zināms progress attiecībā uz nelīdzsvarotības novēršanas politiku, taču ir nepieciešami ilgstoši centieni, un atveseļošanas un noturības plānu īstenošana joprojām ir galvenā politikas prioritāte, jo tajā paredzētas visaptverošas reformas un būtiskas investīcijas. Lai apstākļos, kad pieaug parāda apkalpošanas un ar novecošanu saistītās izmaksas, panāktu stabilu lielā valdības parāda samazināšanos, ir vajadzīga daudzvirzienu pieeja, kuras pamatā ir piesardzīga fiskālā politika ar pietiekamiem primārajiem pārpalikumiem, izaugsmi veicinošas investīcijas un reformas, labāka nodokļu saistību izpilde, kā arī valsts un Savienības resursu efektīva izmantošana. Itālijā pastāv tādas problēmas, kuras būtu jārisina ne tikai ar stabilu atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas turpināšanu, bet arī ar citiem politiskajiem centieniem, jo īpaši nodokļu, fiskālās un pensiju sistēmas jomā, kā arī demogrāfijas, darba tirgus un enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Itāliju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Itālija saskaras ar pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību. Proti, kaut arī ir panākti uzlabojumi, Itālija joprojām saskaras ar neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valdības parādu un zemu ražīguma pieaugumu apstākļos, kad darba tirgus ir nestabils un finanšu sektorā ir dažas nepilnības, kam ir pārrobežu ietekme. Itālijas ieilgusī neaizsargātība pēdējo gadu laikā ir nedaudz mazinājusies, taču joprojām ir ievērojama, un nav gaidāms, ka tā ātri izzudīs. Galvenais faktors Itālijas ieilgušajai vājajai ekonomikas izaugsmei ir bijis pastāvīgi zems ražīguma pieaugums, kas bremzē valdības parāda samazināšanu, grauj nodarbinātības iespējas un ietekmē banku bilances. Ekonomikai atveseļojoties, valdības parāda attiecība 2022. gadā turpināja samazināties. Tomēr tā joprojām ir augsta un ir būtiska fiskālās stabilitātes problēma. Tiek prognozēts, ka valsts parāda attiecība līdz 2024. gadam turpinās samazināties, bet, ja netiks veikti konsolidācijas pasākumi, vidējā termiņā tā palielināsies. Valdība ir īstenojusi turpmākus pasākumus, lai atbalstītu finanšu sektora noturību, un ienākumus nenesošie aizdevumi ir ievērojami samazinājušies, taču bankas joprojām ir būtiski pakļautas valsts riskam. Ir panākts zināms progress attiecībā uz nelīdzsvarotības novēršanas politiku, taču ir nepieciešami ilgstoši centieni, un atveseļošanas un noturības plānu īstenošana joprojām ir galvenā politikas prioritāte, jo tajā paredzētas visaptverošas reformas un būtiskas investīcijas. Lai apstākļos, kad pieaug parāda apkalpošanas un ar novecošanu saistītās izmaksas, panāktu stabilu lielā valdības parāda samazināšanos, ir vajadzīga daudzvirzienu pieeja, kuras pamatā ir piesardzīga fiskālā politika ar pietiekamiem primārajiem pārpalikumiem, izaugsmi veicinošas investīcijas un reformas, labāka nodokļu saistību izpilde, kā arī valsts un Savienības resursu efektīva izmantošana. Itālijā pastāv tādas problēmas, kuras būtu jārisina ne tikai ar stabilu atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas turpināšanu, bet arī ar citiem politiskajiem centieniem, jo īpaši nodokļu, fiskālās un pensiju sistēmas jomā, kā arī demogrāfijas, darba tirgus un enerģētikas jomā.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Itālijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 9,0 % no IKP 2021. gadā līdz 8,0 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 149,9 % no IKP 2021. gada beigās līdz 144,4 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Itālijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, un vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Itālijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Itālijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 9,0 % no IKP 2021. gadā līdz 8,0 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 149,9 % no IKP 2021. gada beigās līdz 144,4 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Itālijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, un vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Itālijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējusi jaunā statistikas pieeja dažiem mājokļu renovācijas nodokļa kredītiem, kas tagad tiek reģistrēti kā kapitāla pārvedumi un lielākoties uzkrāti 2021.–2022. gadā (7). To ir ietekmējuši arī fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija vispārējās sistēmas maksas kontrole elektroenerģijas un gāzes nozarēs, PVN likmes samazināšana gāzei, akcīzes nodokļa samazināšana degvielai, sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšana darba ņēmējiem, kuri nesasniedz noteiktu ienākumu slieksni, savukārt izdevumus palielinoši pasākumi – subsīdijas elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem, “sociālās prēmijas” par elektroenerģijas un gāzes rēķiniem piešķiršana mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, ienākumiem pielāgoti pabalsti darba ņēmējiem, pensionāriem un bezdarbniekiem un vecuma pensiju palielinājums par 2 % 2022. gada oktobrī pirms likumā noteiktās ar inflāciju saistītās indeksācijas, kas parasti jāveic 2023. gadā. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu un ieņēmumi no kompensēšanas mehānisma, kas tika piemērots no atjaunīgajiem resursiem saražotās elektroenerģijas cenai, un no tā kompensējošā mehānisma piemērošanas elektroenerģijas nozarē, kura mērķis bija īstenot Padomes Regulu (ES) 2022/1854 (8) par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistīto pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,4 % no IKP 2021. gadā līdz 1,1 % no IKP 2022. gadā, jo valdība pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējusi jaunā statistikas pieeja dažiem mājokļu renovācijas nodokļa kredītiem, kas tagad tiek reģistrēti kā kapitāla pārvedumi un lielākoties uzkrāti 2021.–2022. gadā (7). To ir ietekmējuši arī fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija vispārējās sistēmas maksas kontrole elektroenerģijas un gāzes nozarēs, PVN likmes samazināšana gāzei, akcīzes nodokļa samazināšana degvielai, sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšana darba ņēmējiem, kuri nesasniedz noteiktu ienākumu slieksni, savukārt izdevumus palielinoši pasākumi – subsīdijas elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem, “sociālās prēmijas” par elektroenerģijas un gāzes rēķiniem piešķiršana mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, ienākumiem pielāgoti pabalsti darba ņēmējiem, pensionāriem un bezdarbniekiem un vecuma pensiju palielinājums par 2 % 2022. gada oktobrī pirms likumā noteiktās ar inflāciju saistītās indeksācijas, kas parasti jāveic 2023. gadā. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu un ieņēmumi no kompensēšanas mehānisma, kas tika piemērots no atjaunīgajiem resursiem saražotās elektroenerģijas cenai, un no tā kompensējošā mehānisma piemērošanas elektroenerģijas nozarē, kura mērķis bija īstenot Padomes Regulu (ES) 2022/1854 (8) par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistīto pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,4 % no IKP 2021. gadā līdz 1,1 % no IKP 2022. gadā, jo valdība pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Itālijai (9) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Itālijai saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Itālijai arī ieteica ierobežot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Itālijai (9) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Itālijai saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Itālijai arī ieteica ierobežot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (10) 2022. gadā bija labvēlīga – 3,2 % apmērā no IKP. Itālija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,9 % no IKP (0,4 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (11). Tādējādi Itālija atbilstoši Padomes ieteikumam saglabāja valsts finansētās investīcijas. Tajā pašā laikā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumam (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus) bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 2,4 procentpunktu apmērā no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 2,2 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Itālija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (10) 2022. gadā bija labvēlīga – 3,2 % apmērā no IKP. Itālija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,9 % no IKP (0,4 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (11). Tādējādi Itālija atbilstoši Padomes ieteikumam saglabāja valsts finansētās investīcijas. Tajā pašā laikā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumam (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus) bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 2,4 procentpunktu apmērā no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 2,2 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Itālija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. un 2024. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,0 % un 2024. gadā – par 1,5 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs nedaudz vairāk, proti, par 1,2 %, un 2024. gadā – nedaudz mazāk, proti, par 1,1 %, un šo atšķirību veido mazāka investīciju ietekme, kuru gada pieaugumu valdība prognozē 3,4 % apmērā, savukārt Komisija – 1,4 % apmērā. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. un 2024. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,0 % un 2024. gadā – par 1,5 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs nedaudz vairāk, proti, par 1,2 %, un 2024. gadā – nedaudz mazāk, proti, par 1,1 %, un šo atšķirību veido mazāka investīciju ietekme, kuru gada pieaugumu valdība prognozē 3,4 % apmērā, savukārt Komisija – 1,4 % apmērā.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 4,5 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo to kapitāla pārvedumu samazinājumu, kas saistīti ar nodokļu kredītiem mājokļu energoefektivitātei, darba ņēmēju atalgojuma samazinājumu saistībā ar publisko līgumu atjaunošanu ar atpakaļejošu spēku 2019.–2021. gada periodam, par kuru ievērojama daļa kavēto maksājumu tika reģistrēta 2022. gadā, ražošanas subsīdiju samazinājumu saistībā ar zemākiem nodokļu kredītiem elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem un zemākiem procentu izdevumiem, kas galvenokārt skaidrojami ar zemāku ienesīgumu no valdības obligācijām, kas indeksētas atbilstoši inflācijai. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 144,4 % 2022. gada beigās līdz 142,1 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,5 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 140,4 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir saistīta ar lielāku nominālā IKP pieaugumu Komisijas 2023. gada pavasara prognozē. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 4,5 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo to kapitāla pārvedumu samazinājumu, kas saistīti ar nodokļu kredītiem mājokļu energoefektivitātei, darba ņēmēju atalgojuma samazinājumu saistībā ar publisko līgumu atjaunošanu ar atpakaļejošu spēku 2019.–2021. gada periodam, par kuru ievērojama daļa kavēto maksājumu tika reģistrēta 2022. gadā, ražošanas subsīdiju samazinājumu saistībā ar zemākiem nodokļu kredītiem elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem un zemākiem procentu izdevumiem, kas galvenokārt skaidrojami ar zemāku ienesīgumu no valdības obligācijām, kas indeksētas atbilstoši inflācijai. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 144,4 % 2022. gada beigās līdz 142,1 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,5 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 140,4 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir saistīta ar lielāku nominālā IKP pieaugumu Komisijas 2023. gada pavasara prognozē.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir no 2022. gada pagarinātie pasākumi, jo īpaši subsīdijas elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem, pasākumi vispārējo sistēmas maksu kontrolei gāzes nozarē, PVN likmes samazināšana gāzei un sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšana darba ņēmējiem, kuri nesasniedz noteiktu ienākumu slieksni, kā arī jauni pasākumi, piemēram, prēmija par siltumapgādes izdevumiem visām mājsaimniecībām laikposmā no 2023. gada oktobra līdz decembrim. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,0 % apmērā no IKP (12). Lielākā daļa pasākumu 2023. gadā ir vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, lai gan lielākajā daļā enerģijas atbalsta pasākumu nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (13), veidos 0,7 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 1,2 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska pilnīga izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 1,1 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir no 2022. gada pagarinātie pasākumi, jo īpaši subsīdijas elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem, pasākumi vispārējo sistēmas maksu kontrolei gāzes nozarē, PVN likmes samazināšana gāzei un sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšana darba ņēmējiem, kuri nesasniedz noteiktu ienākumu slieksni, kā arī jauni pasākumi, piemēram, prēmija par siltumapgādes izdevumiem visām mājsaimniecībām laikposmā no 2023. gada oktobra līdz decembrim. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,0 % apmērā no IKP (12). Lielākā daļa pasākumu 2023. gadā ir vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, lai gan lielākajā daļā enerģijas atbalsta pasākumu nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (13), veidos 0,7 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 1,2 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska pilnīga izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 1,1 % no IKP.

| (20) | Padome savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā ieteica Itālijai nodrošināt to, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (14), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Tajā pašā laikā Itālijai jābūt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Itālijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Padome savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā ieteica Itālijai nodrošināt to, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu (14), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Tajā pašā laikā Itālijai jābūt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Itālijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 2,6 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 3,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 % no IKP. Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Prognozētā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme būtībā ir saistīta ar izmaksu samazinājumu (par 1,5 procentpunktiem no IKP) atbalsta pasākumos (mērķtiecīgajos un nemērķtiecīgajos), kuri bija paredzēti mājsaimniecībām un uzņēmumiem, reaģējot uz enerģijas cenu pieaugumu. Galvenie valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieauguma (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus) virzītājspēki ir pensiju izdevumu pieaugums sakarā ar daļēju indeksāciju atbilstoši iepriekšējā gada inflācijai (15) un nesen pieņemtie turpmākie nodokļu ķīļa samazinājumi darbaspēka izmaksās zemu un vidēju ienākumu saņēmējiem. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,4 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (16). Tāpēc Itālija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tādās no mehānisma un citiem Savienības fondiem daļēji finansētās jomās kā investīcijas dzelzceļa tīklā, atjaunīgajā enerģijā, ūdeņradī, elektrotīklos un ilgtspējīgā mobilitātē, zemes un ūdens resursu aizsardzībā, kā arī investīcijas, kas saistītas ar publiskās pārvaldes mākoņa infrastruktūru. Ņemot vērā postošos plūdus, kas skāra Itāliju 2023. gada maijā, turpmākajos atbilstības novērtējumos tiks ņemtas vērā ar šiem plūdiem saistītās tiešo ārkārtas atbalsta pasākumu izmaksas, un tās tiks uzskatītas par vienreizējiem un pagaidu pasākumiem (17). |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 2,6 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 3,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 % no IKP. Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Prognozētā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme būtībā ir saistīta ar izmaksu samazinājumu (par 1,5 procentpunktiem no IKP) atbalsta pasākumos (mērķtiecīgajos un nemērķtiecīgajos), kuri bija paredzēti mājsaimniecībām un uzņēmumiem, reaģējot uz enerģijas cenu pieaugumu. Galvenie valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieauguma (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus) virzītājspēki ir pensiju izdevumu pieaugums sakarā ar daļēju indeksāciju atbilstoši iepriekšējā gada inflācijai (15) un nesen pieņemtie turpmākie nodokļu ķīļa samazinājumi darbaspēka izmaksās zemu un vidēju ienākumu saņēmējiem. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,4 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (16). Tāpēc Itālija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tādās no mehānisma un citiem Savienības fondiem daļēji finansētās jomās kā investīcijas dzelzceļa tīklā, atjaunīgajā enerģijā, ūdeņradī, elektrotīklos un ilgtspējīgā mobilitātē, zemes un ūdens resursu aizsardzībā, kā arī investīcijas, kas saistītas ar publiskās pārvaldes mākoņa infrastruktūru. Ņemot vērā postošos plūdus, kas skāra Itāliju 2023. gada maijā, turpmākajos atbilstības novērtējumos tiks ņemtas vērā ar šiem plūdiem saistītās tiešo ārkārtas atbalsta pasākumu izmaksas, un tās tiks uzskatītas par vienreizējiem un pagaidu pasākumiem (17).

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 3,7 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu starppatēriņam un nodokļu kredītiem elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 141,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 3,7 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam, lai gan Komisijas 2023. gada pavasara prognozē nav iekļauti plānotie deficītu palielinošie pasākumi, kuru apjoms ir 0,2 % no IKP un par kuriem sīkāka informācija vēl nav zināma. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 140,3 % 2024. gada beigās. Atšķirība ir saistīta ar lielāku nominālā IKP pieaugumu Komisijas prognozē. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 3,7 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu starppatēriņam un nodokļu kredītiem elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 141,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 3,7 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam, lai gan Komisijas 2023. gada pavasara prognozē nav iekļauti plānotie deficītu palielinošie pasākumi, kuru apjoms ir 0,2 % no IKP un par kuriem sīkāka informācija vēl nav zināma. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 140,3 % 2024. gada beigās. Atšķirība ir saistīta ar lielāku nominālā IKP pieaugumu Komisijas prognozē.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi pakāpeniski tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi pakāpeniski tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (18). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 1,3 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,0 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem mazāks nekā ieteikts 2024. gadam. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (18). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 1,3 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,0 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem mazāks nekā ieteikts 2024. gadam.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 0,8 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Ņemot vērā postošos plūdus, kas skāra Itāliju 2023. gada maijā, turpmākajos atbilstības novērtējumos tiks ņemtas vērā ar šiem plūdiem saistītās tiešo ārkārtas atbalsta pasākumu izmaksas, un tās tiks uzskatītas par vienreizējiem un pagaidu pasākumiem. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 0,8 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Ņemot vērā postošos plūdus, kas skāra Itāliju 2023. gada maijā, turpmākajos atbilstības novērtējumos tiks ņemtas vērā ar šiem plūdiem saistītās tiešo ārkārtas atbalsta pasākumu izmaksas, un tās tiks uzskatītas par vienreizējiem un pagaidu pasākumiem.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 3,3 % no IKP 2023. gadā līdz 3,8 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, tostarp, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētu reformu un investīciju vidū ir iepirkuma kodeksa reforma, kas ir arī daļa no atveseļošanas un noturības plāna, un nodokļu sistēmas reforma, kas iekļauta 2023. gada marta likumā (likums, kas ļauj veikt nodokļu reformu). |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 3,3 % no IKP 2023. gadā līdz 3,8 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, tostarp, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētu reformu un investīciju vidū ir iepirkuma kodeksa reforma, kas ir arī daļa no atveseļošanas un noturības plāna, un nodokļu sistēmas reforma, kas iekļauta 2023. gada marta likumā (likums, kas ļauj veikt nodokļu reformu).

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 3,0 % no IKP 2025. gadā un 2,5 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 2025. gada nepārsniegs 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 141,4 % 2024. gada beigās līdz 140,4 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 3,0 % no IKP 2025. gadā un 2,5 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 2025. gada nepārsniegs 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 141,4 % 2024. gada beigās līdz 140,4 % 2026. gada beigās.

| (28) | Itālijas nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās visos ienākumu līmeņos joprojām ir augsts salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm, neraugoties uz to, ka 2022. gadā tika samazināts iedzīvotāju ienākuma nodoklis. Turklāt vienotas likmes režīma paplašināšana, attiecinot to arī uz pašnodarbinātām personām, rada bažas par nodokļu sistēmas taisnīgumu un efektivitāti. Sarežģītību palielināja arī jauna vienotas likmes režīma ieviešana darba samaksai 2023. gadā. Valdība 2023. gada martā pieņēma jaunu likumu, kas ļauj veikt nodokļu sistēmas vispārēju reformu (likums, kas ļauj veikt nodokļu reformu). Paredzams, ka tas novērsīs dažas ieilgušas nepilnības, samazinās darbaspēka nodokļus un racionalizēs un vienkāršos nodokļu izdevumus un uzņēmumu ienākuma nodokļus. Īstenojot minēto reformu, ir ļoti svarīgi saglabāt nodokļu sistēmas progresivitāti, samazināt sarežģītību, palielināt stimulus strādāt, stiprināt nodokļu saistību izpildi un nodrošināt budžeta neitralitāti. Šajā sakarā ir iespējams palielināt ieņēmumus no citiem avotiem, kas mazāk kaitē izaugsmei, piemēram, no īpašuma, pievienotās vērtības nodokļiem un atļaujām izmantot valstij piederošus piekrastes resursus, lai samazinātu darbaspēka nodokļu slogu, saglabājot budžeta neitralitāti. Tāpat ir iespējams uzlabot vides nodokļu struktūru, kas, neraugoties uz salīdzinoši lielajiem ieņēmumiem, pietiekami neveicina pāreju uz tīrākām tehnoloģijām, arī tāpēc, ka plaši tiek izmantotas videi kaitīgas subsīdijas. Turklāt ir svarīgi risināt ilglaicīgo problēmu, kuru minētais likums, kas ļauj veikt nodokļu reformu, nerisina, proti, to, ka kadastrālās vērtības, uz kuru pamata aprēķina īpašuma nodokli, lielākoties ir novecojušas. |
| --- | --- |

(28)

Itālijas nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās visos ienākumu līmeņos joprojām ir augsts salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm, neraugoties uz to, ka 2022. gadā tika samazināts iedzīvotāju ienākuma nodoklis. Turklāt vienotas likmes režīma paplašināšana, attiecinot to arī uz pašnodarbinātām personām, rada bažas par nodokļu sistēmas taisnīgumu un efektivitāti. Sarežģītību palielināja arī jauna vienotas likmes režīma ieviešana darba samaksai 2023. gadā. Valdība 2023. gada martā pieņēma jaunu likumu, kas ļauj veikt nodokļu sistēmas vispārēju reformu (likums, kas ļauj veikt nodokļu reformu). Paredzams, ka tas novērsīs dažas ieilgušas nepilnības, samazinās darbaspēka nodokļus un racionalizēs un vienkāršos nodokļu izdevumus un uzņēmumu ienākuma nodokļus. Īstenojot minēto reformu, ir ļoti svarīgi saglabāt nodokļu sistēmas progresivitāti, samazināt sarežģītību, palielināt stimulus strādāt, stiprināt nodokļu saistību izpildi un nodrošināt budžeta neitralitāti. Šajā sakarā ir iespējams palielināt ieņēmumus no citiem avotiem, kas mazāk kaitē izaugsmei, piemēram, no īpašuma, pievienotās vērtības nodokļiem un atļaujām izmantot valstij piederošus piekrastes resursus, lai samazinātu darbaspēka nodokļu slogu, saglabājot budžeta neitralitāti. Tāpat ir iespējams uzlabot vides nodokļu struktūru, kas, neraugoties uz salīdzinoši lielajiem ieņēmumiem, pietiekami neveicina pāreju uz tīrākām tehnoloģijām, arī tāpēc, ka plaši tiek izmantotas videi kaitīgas subsīdijas. Turklāt ir svarīgi risināt ilglaicīgo problēmu, kuru minētais likums, kas ļauj veikt nodokļu reformu, nerisina, proti, to, ka kadastrālās vērtības, uz kuru pamata aprēķina īpašuma nodokli, lielākoties ir novecojušas.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Itālijas atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, tomēr pieaug risks, ka būs kavējumi. Itālija iesniedza trīs maksājuma pieprasījumus, kas atbilst 151 plāna atskaites punktam un mērķrādītājam, un atbilstoši tiem tika izmaksāti kopumā 42 miljardi EUR (minētā summa izmaksāta atbilstoši pirmajiem diviem maksājumu pieprasījumiem; trešais pieprasījums šobrīd tiek vērtēts). Ņemot vērā to, ka mehānisms, kas ir spēkā līdz 2026. gadam, ir pagaidu pasākums, ir būtiski ātri turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu un sarunas par plāna grozīšanu. Lai turpinātu pildīt atveseļošanas un noturības plānā noteiktās saistības, Itālijai ir svarīgi stiprināt administratīvās spējas, it īpaši reģionālā līmenī, un, lai raiti un savlaicīgi īstenotu minēto plānu, joprojām būtiska ir efektīva un pilnībā funkcionējoša pārvaldības sistēma. Joprojām ir ļoti svarīgi agrīnā posmā apzināt iespējamos kavējumus un īstenošanas problēmas un laikus rīkoties, lai tos novērstu. Itālija 2023. gada 31. martā pauda nodomu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu no mehānisma. Turpinās sarunas par papildinājuma un REPowerEU nodaļu, kaut arī Itālija nav iesniegusi nevienu oficiālu priekšlikumu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Itālijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Itālijas atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, tomēr pieaug risks, ka būs kavējumi. Itālija iesniedza trīs maksājuma pieprasījumus, kas atbilst 151 plāna atskaites punktam un mērķrādītājam, un atbilstoši tiem tika izmaksāti kopumā 42 miljardi EUR (minētā summa izmaksāta atbilstoši pirmajiem diviem maksājumu pieprasījumiem; trešais pieprasījums šobrīd tiek vērtēts). Ņemot vērā to, ka mehānisms, kas ir spēkā līdz 2026. gadam, ir pagaidu pasākums, ir būtiski ātri turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu un sarunas par plāna grozīšanu. Lai turpinātu pildīt atveseļošanas un noturības plānā noteiktās saistības, Itālijai ir svarīgi stiprināt administratīvās spējas, it īpaši reģionālā līmenī, un, lai raiti un savlaicīgi īstenotu minēto plānu, joprojām būtiska ir efektīva un pilnībā funkcionējoša pārvaldības sistēma. Joprojām ir ļoti svarīgi agrīnā posmā apzināt iespējamos kavējumus un īstenošanas problēmas un laikus rīkoties, lai tos novērstu. Itālija 2023. gada 31. martā pauda nodomu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu no mehānisma. Turpinās sarunas par papildinājuma un REPowerEU nodaļu, kaut arī Itālija nav iesniegusi nevienu oficiālu priekšlikumu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Itālijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija vairumu Itālijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentu apstiprināja 2022. gadā, un vienu – 2023. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Itālijā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija vairumu Itālijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentu apstiprināja 2022. gadā, un vienu – 2023. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Itālijā.

| (31) | Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Itālija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kas saistītas ar enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos, jo īpaši attiecībā uz atjaunīgo energoresursu izmantošanu, gāzes pārvadi, energoefektivitāti, zaļo prasmju nodrošināšanu un apguvi un ilgtspējīgu mobilitāti. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Itālija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kas saistītas ar enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos, jo īpaši attiecībā uz atjaunīgo energoresursu izmantošanu, gāzes pārvadi, energoefektivitāti, zaļo prasmju nodrošināšanu un apguvi un ilgtspējīgu mobilitāti.

| (32) | Atjaunīgās enerģijas jauda pēdējā gada laikā ir pieaugusi ļoti lēni, un fosilo degvielu īpatsvars energoresursu struktūrā joprojām ir ievērojams. Lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu izmantošanu, Itālija ir pieņēmusi dažus grozījumus esošajā regulējumā, kas reglamentē atļaujas izmantot atjaunīgos energoresursus un šo atļauju piešķiršanu. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai nodrošinātu saskaņotību starp administratīvo un tiesisko regulējumu gan valsts, gan reģionālā līmenī un abu regulējumu pietiekamību moderno energotehnoloģiju ziņā. Piemēram, visas saistītās normas varētu konsolidēt vienotā tekstā (“Testo unico”); vienlaikus ir jāatjaunina pamatnostādnes, ko vietējās un reģionālās pašvaldības ievēro projektu vērtēšanā. Visbeidzot, ir vajadzīgi turpmāki ieguldījumi valsts tīkla uzlabošanā un starpsavienojumu izbūvē, kas savienotu kontinentālo daļu, Sicīliju un Sardīniju, lai nodrošinātu paredzamo lielāko ražošanas jaudu un absorbētu ar to saistīto atjaunīgās enerģijas ražošanas apjoma pieaugumu. |
| --- | --- |

(32)

Atjaunīgās enerģijas jauda pēdējā gada laikā ir pieaugusi ļoti lēni, un fosilo degvielu īpatsvars energoresursu struktūrā joprojām ir ievērojams. Lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu izmantošanu, Itālija ir pieņēmusi dažus grozījumus esošajā regulējumā, kas reglamentē atļaujas izmantot atjaunīgos energoresursus un šo atļauju piešķiršanu. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai nodrošinātu saskaņotību starp administratīvo un tiesisko regulējumu gan valsts, gan reģionālā līmenī un abu regulējumu pietiekamību moderno energotehnoloģiju ziņā. Piemēram, visas saistītās normas varētu konsolidēt vienotā tekstā (“Testo unico”); vienlaikus ir jāatjaunina pamatnostādnes, ko vietējās un reģionālās pašvaldības ievēro projektu vērtēšanā. Visbeidzot, ir vajadzīgi turpmāki ieguldījumi valsts tīkla uzlabošanā un starpsavienojumu izbūvē, kas savienotu kontinentālo daļu, Sicīliju un Sardīniju, lai nodrošinātu paredzamo lielāko ražošanas jaudu un absorbētu ar to saistīto atjaunīgās enerģijas ražošanas apjoma pieaugumu.

| (33) | Gāzes tīklā joprojām pastāv sastrēgumposmi. Itālija apspriež investīcijas ar partneriem Ziemeļāfrikā, lai palielinātu esošo cauruļvadu un gāzes starpsavienojumu importa jaudu. Tas palīdzētu dažādot importu un tādējādi stiprinātu energoapgādes drošību. Tomēr ir vajadzīgas turpmākas investīcijas, lai novērstu sastrēgumposmus esošajā iekšzemes tīklā, kura pārvades jauda nav tāda, lai jaunu gāzes daudzumu valstī no dienvidiem nogādātu uz ziemeļiem. Investīcijas fosilās degvielas infrastruktūrā ir jāierobežo līdz absolūti nepieciešamajam, un tām ir jāatbilst arī nākotnes prasībām, lai nenonāktu tādu tehnoloģiju slazdā, kuras neatbilst klimata mērķiem, un nepalielinātu enerģētikas pārkārtošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(33)

Gāzes tīklā joprojām pastāv sastrēgumposmi. Itālija apspriež investīcijas ar partneriem Ziemeļāfrikā, lai palielinātu esošo cauruļvadu un gāzes starpsavienojumu importa jaudu. Tas palīdzētu dažādot importu un tādējādi stiprinātu energoapgādes drošību. Tomēr ir vajadzīgas turpmākas investīcijas, lai novērstu sastrēgumposmus esošajā iekšzemes tīklā, kura pārvades jauda nav tāda, lai jaunu gāzes daudzumu valstī no dienvidiem nogādātu uz ziemeļiem. Investīcijas fosilās degvielas infrastruktūrā ir jāierobežo līdz absolūti nepieciešamajam, un tām ir jāatbilst arī nākotnes prasībām, lai nenonāktu tādu tehnoloģiju slazdā, kuras neatbilst klimata mērķiem, un nepalielinātu enerģētikas pārkārtošanas izmaksas.

| (34) | Dabasgāzes patēriņš Itālijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 19 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā pēdējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (19). Itālija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (20). Ēku energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem jābūt mērķtiecīgiem. Itālijas ēku fondam ir ievērojams energoefektivitātes potenciāls, jo īpaši daudzajām vecajām un energoietilpīgajām ēkām. Pašreizējos atveseļošanas un noturības plāna pasākumus varētu papildināt ar pasākumiem, piemēram, mērķtiecīgām stimulu shēmām, ar kurām palielināt energoefektivitāti visneefektīvākajās ēkās, tostarp komerciālās ēkās un valsts mājokļos, vienlaikus nodrošinot, ka minētie pasākumi labvēlīgi ietekmē neaizsargātās mājsaimniecības un nerada regresīvu ietekmi. Minētie pasākumi jo īpaši nāktu par labu mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem, kuriem bieži trūkst tehnisku un finansiālu spēju uzlabot savu energoefektivitāti. Minētie pasākumi arī palīdzētu samazināt enerģētisko nabadzību, ko varētu tālāk risināt ar citiem pasākumiem, piemēram, vienas pieturas aģentūrām, kas sniedz personalizētus pakalpojumus enerģijas taupīšanai. Energoefektivitātes ieguvumus palielinātu arī tirgus uzraudzība ekodizaina un energomarķējuma jomā. |
| --- | --- |

(34)

Dabasgāzes patēriņš Itālijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 19 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā pēdējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (19). Itālija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (20). Ēku energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem jābūt mērķtiecīgiem. Itālijas ēku fondam ir ievērojams energoefektivitātes potenciāls, jo īpaši daudzajām vecajām un energoietilpīgajām ēkām. Pašreizējos atveseļošanas un noturības plāna pasākumus varētu papildināt ar pasākumiem, piemēram, mērķtiecīgām stimulu shēmām, ar kurām palielināt energoefektivitāti visneefektīvākajās ēkās, tostarp komerciālās ēkās un valsts mājokļos, vienlaikus nodrošinot, ka minētie pasākumi labvēlīgi ietekmē neaizsargātās mājsaimniecības un nerada regresīvu ietekmi. Minētie pasākumi jo īpaši nāktu par labu mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem, kuriem bieži trūkst tehnisku un finansiālu spēju uzlabot savu energoefektivitāti. Minētie pasākumi arī palīdzētu samazināt enerģētisko nabadzību, ko varētu tālāk risināt ar citiem pasākumiem, piemēram, vienas pieturas aģentūrām, kas sniedz personalizētus pakalpojumus enerģijas taupīšanai. Energoefektivitātes ieguvumus palielinātu arī tirgus uzraudzība ekodizaina un energomarķējuma jomā.

| (35) | Infrastruktūras nepilnības un videi kaitīgas subsīdijas, tostarp autotransports, joprojām ir ievērojamas un kavē pāreju uz ilgtspējīgākiem transporta risinājumiem. Piemēram, vidējais uzlādes staciju skaits joprojām ir mazāks par Savienības vidējo rādītāju. Videi kaitīgas subsīdijas ir arī vienota likme nodoklim par personīgai lietošanai pieejamiem uzņēmuma automobiļiem un akcīzes nodokļa atmaksa par kravu pārvadājumos izmantoto dīzeļdegvielu. Lai konsolidētu bezemisiju transportlīdzekļu tirgu, ir svarīgi turpināt centienus ieviest uzlādes stacijas un atcelt minētās subsīdijas. |
| --- | --- |

(35)

Infrastruktūras nepilnības un videi kaitīgas subsīdijas, tostarp autotransports, joprojām ir ievērojamas un kavē pāreju uz ilgtspējīgākiem transporta risinājumiem. Piemēram, vidējais uzlādes staciju skaits joprojām ir mazāks par Savienības vidējo rādītāju. Videi kaitīgas subsīdijas ir arī vienota likme nodoklim par personīgai lietošanai pieejamiem uzņēmuma automobiļiem un akcīzes nodokļa atmaksa par kravu pārvadājumos izmantoto dīzeļdegvielu. Lai konsolidētu bezemisiju transportlīdzekļu tirgu, ir svarīgi turpināt centienus ieviest uzlādes stacijas un atcelt minētās subsīdijas.

| (36) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Itālijā darbaspēka trūkums ietekmē gan augsti kvalificētas, gan mazkvalificētas profesijas, kurām ir būtiska nozīme zaļās pārkārtošanās procesā. Tajā pašā laikā apmācības atbalsts bieži vien nesasniedz tos darba ņēmējus, kurus, visticamāk, skars zaļā pārkārtošanās. Zaļās investīcijas kavē arī zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgo prasmju trūkums publiskajā sektorā, jo īpaši vietējā līmenī. Itālijā pastāv lielas reģionālās atšķirības, kas var saasināties, ja vietējie darba tirgi nespēs izmantot zaļās pārkārtošanās sniegtās iespējas. Turklāt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgo prasmju veicināšana, tostarp augsnes ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā, būtu ļoti svarīga cīņā pret klimata pārmaiņu sekām, jo īpaši plūdu saasināšanos un ilgstošu sausumu. |
| --- | --- |

(36)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Itālijā darbaspēka trūkums ietekmē gan augsti kvalificētas, gan mazkvalificētas profesijas, kurām ir būtiska nozīme zaļās pārkārtošanās procesā. Tajā pašā laikā apmācības atbalsts bieži vien nesasniedz tos darba ņēmējus, kurus, visticamāk, skars zaļā pārkārtošanās. Zaļās investīcijas kavē arī zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgo prasmju trūkums publiskajā sektorā, jo īpaši vietējā līmenī. Itālijā pastāv lielas reģionālās atšķirības, kas var saasināties, ja vietējie darba tirgi nespēs izmantot zaļās pārkārtošanās sniegtās iespējas. Turklāt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgo prasmju veicināšana, tostarp augsnes ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā, būtu ļoti svarīga cīņā pret klimata pārmaiņu sekām, jo īpaši plūdu saasināšanos un ilgstošu sausumu.

| (37) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(37)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (38) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 3. ieteikuma īstenošana Itālijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 3. ieteikuma īstenošana Itālijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu.

| (39) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valdības parādu un zemu ražīguma pieaugumu. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 38. apsvērumam, |
| --- | --- |

(39)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valdības parādu un zemu ražīguma pieaugumu. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 38. apsvērumam,

AR ŠO IESAKA Itālijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 1,3 % (22).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina produktivitātes uzlabošanos un lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Vēl vairāk samazināt darbaspēka nodokļus un palielināt nodokļu sistēmas efektivitāti, pieņemot un pienācīgi īstenojot likumu, kas ļauj veikt nodokļu reformu, vienlaikus saglabājot nodokļu sistēmas progresivitāti un padarot to taisnīgāku, jo īpaši racionalizējot un samazinot nodokļu izdevumus, tostarp PVN un videi kaitīgas subsīdijas, un samazinot nodokļu kodeksa sarežģītību. Pieskaņot kadastrālās vērtības pašreizējām tirgus vērtībām.

2.

Nodrošināt efektīvu pārvaldību un stiprināt administratīvās spējas, jo īpaši reģionālajā līmenī, lai varētu turpināt ātru un stabilu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu. Ātri pabeigt REPowerEU nodaļas iekļaušanu, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām. Racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras, lai paātrinātu papildu atjaunīgās enerģijas ražošanu, un attīstīt elektroenerģijas starpsavienojumus, lai to absorbētu. Uzlabot gāzes iekšējās pārvades jaudu, lai dažādotu enerģijas importu un stiprinātu energoapgādes drošību. Palielināt energoefektivitāti dzīvojamo ēku un uzņēmumu sektorā, tostarp izmantojot mērķtiecīgākas stimulu shēmas, jo īpaši pievēršoties visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un visneefektīvākajām ēkām. Veicināt ilgtspējīgu mobilitāti, tostarp atceļot videi kaitīgas subsīdijas un paātrinot uzlādes staciju ieviešanu. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10160/21 INIT; ST 10160/21 ADD 1; ST 10160/21 ADD 1 REV 1; ST 10160/21 ADD 1 REV 2; ST 10160/21 ADD 1 REV 2 COR 1.

6

(7)  Jaunā statistikas pieeja nozīmēja deficīta augšupvērstu pārskatīšanu par 1,8 procentpunktiem no IKP 2021. gadā. Tiek lēsts, ka nodokļu kredītiem, uz kuriem attiecas jaunā statistiskā pieeja, 2022. gadā bija deficītu palielinoša ietekme 2,6 procentpunktu apmērā no IKP.

7

(8)  Padomes Regula (ES) 2022/1854 (2022. gada 6. oktobris) par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai (OV L 261 I, 7.10.2022., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 53. lpp.).

9

(10)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

10

(11)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme 0,3 procentpunktu apmērā no IKP. Tas skaidrojams ar to, ka pieauga izdevumi, kas saistīti ar nodokļu kredītiem ēku renovācijas darbiem un ko reģistrē kā kapitāla pārvedumu.

11

(12)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Itālijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 96. lpp.).

13

(14)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Itālijas potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 6,4 % nominālā izteiksmē (10 gadu vidējais rādītājs).

14

(15)  Likums Nr. 197/2022 paredz daļēji pārskatīt 2023.–2024. gadā izdoto pensiju indeksācijas mehānismu, tādējādi ierobežojot inflācijas ietekmi uz budžeta prognozēm.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme 2,3 procentpunktu apmērā no IKP. Tas skaidrojams ar paredzamo izdevumu samazinājumu nodokļu kredītiem ēku renovācijas darbiem.

16

(17)  Vienreizēja pasākuma definīciju skatīt Eiropas Komisijas ziņojumā par publiskajām finansēm EMS (2015).

17

(18)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valdības parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

18

(19)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

19

(20)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

20

(21)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

21

(22)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,7 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

22

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/116

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Kipras 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/13)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Kipru kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Attiecīgi būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Kipras 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Kipru kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Attiecīgi būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Kipras 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Kipra savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 17. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Kipras atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Kipra ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Kipra savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 17. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Kipras atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Kipra ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Kipra 2023. gada 9. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 2. maijā –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Kipras pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Kipra 2023. gada 9. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 2. maijā –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Kipras pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Kipru publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Kipra īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Kipra īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Kipras progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Kipru publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Kipra īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Kipra īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Kipras progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Kipru un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Kiprā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība, kas saistīta ar privātā sektora, valdības un ārējo parādu, kopumā ir samazinājusies, bet joprojām rada bažas. Konkrētāk, ir ievērojami samazinājušies lielie parādi, tostarp ienākumus nenesoši aizdevumi, un paredzams, ka tas tā turpināsies, savukārt tekošā konta deficīts joprojām ir problēma. Privātā sektora parāds kopš 2015. gada ir mazinājies, izņemot 2020. gadu Covid-19 krīzes laikā, un paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tas turpinās samazināties, pateicoties nominālā IKP pieaugumam. Tomēr augstākas procentu likmes varētu radīt spiedienu uz parāda apkalpošanu, jo aizdevumi pārsvarā ir ar mainīgu procentu likmi. Privātā un ārējā parāda uzkrājumus ietekmē īpašam nolūkam dibinātu struktūru klātbūtne Kiprā, kas paaugstina parāda līmeni, bet to radītais risks ekonomikai ir ierobežots. Banku turētie ienākumus nenesošie aizdevumi pēdējos gados ir ievērojami samazinājušies, pateicoties ienākumus nenesošu aizdevumu pārdošanai, norakstīšanai, atmaksai skaidrā naudā, dzēšanai un parāda-aktīvu mijmaiņas darījumiem. Valdības parāds pastāvīgi samazinās; tas samazinājās zem pirmspandēmijas līmeņa, un paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tas turpinās samazināties. Neraugoties uz tūrisma atveseļošanos, lielais tekošā konta deficīts 2022. gadā palielinājās, atspoguļojot stabilu iekšzemes pieprasījumu, kā arī augstās enerģijas cenas; paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tas nedaudz samazināsies, bet saglabāsies liels. Politiskā reakcija bijusi labvēlīga. Paredzams, ka vairāki atveseļošanas un noturības plānā iekļautie pasākumi palīdzēs dažādot ekonomiku, atbalstīs eksporta izaugsmi un mazinās pārmērīgu paļaušanos uz naftas importu. Atveseļošanas un noturības plāna ietvaros 2022. gada vidū tika pieņemts grozošu tiesību aktu kopums, kas attiecās uz uzņēmumiem, kuri iegādājas kredītus, un kredītu apkalpotājiem, uzlabojot to darbības vidi un atbalstot ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšanu. Pēc vairākiem pagarinājumiem piespiedu atsavināšanas apturēšana beidzās šā gada februārī; efektīva piespiedu atsavināšanas sistēma ir būtiska, lai mudinātu aizņēmējus piedalīties aizdevumu pārstrukturēšanā, vēl vairāk samazinātu ienākumus nenesošus aizdevumus ekonomikā, palīdzētu samazināt privātā sektora parādsaistības un uzlabotu maksājumu disciplīnu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Kipru un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Kiprā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība, kas saistīta ar privātā sektora, valdības un ārējo parādu, kopumā ir samazinājusies, bet joprojām rada bažas. Konkrētāk, ir ievērojami samazinājušies lielie parādi, tostarp ienākumus nenesoši aizdevumi, un paredzams, ka tas tā turpināsies, savukārt tekošā konta deficīts joprojām ir problēma. Privātā sektora parāds kopš 2015. gada ir mazinājies, izņemot 2020. gadu Covid-19 krīzes laikā, un paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tas turpinās samazināties, pateicoties nominālā IKP pieaugumam. Tomēr augstākas procentu likmes varētu radīt spiedienu uz parāda apkalpošanu, jo aizdevumi pārsvarā ir ar mainīgu procentu likmi. Privātā un ārējā parāda uzkrājumus ietekmē īpašam nolūkam dibinātu struktūru klātbūtne Kiprā, kas paaugstina parāda līmeni, bet to radītais risks ekonomikai ir ierobežots. Banku turētie ienākumus nenesošie aizdevumi pēdējos gados ir ievērojami samazinājušies, pateicoties ienākumus nenesošu aizdevumu pārdošanai, norakstīšanai, atmaksai skaidrā naudā, dzēšanai un parāda-aktīvu mijmaiņas darījumiem. Valdības parāds pastāvīgi samazinās; tas samazinājās zem pirmspandēmijas līmeņa, un paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tas turpinās samazināties. Neraugoties uz tūrisma atveseļošanos, lielais tekošā konta deficīts 2022. gadā palielinājās, atspoguļojot stabilu iekšzemes pieprasījumu, kā arī augstās enerģijas cenas; paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tas nedaudz samazināsies, bet saglabāsies liels. Politiskā reakcija bijusi labvēlīga. Paredzams, ka vairāki atveseļošanas un noturības plānā iekļautie pasākumi palīdzēs dažādot ekonomiku, atbalstīs eksporta izaugsmi un mazinās pārmērīgu paļaušanos uz naftas importu. Atveseļošanas un noturības plāna ietvaros 2022. gada vidū tika pieņemts grozošu tiesību aktu kopums, kas attiecās uz uzņēmumiem, kuri iegādājas kredītus, un kredītu apkalpotājiem, uzlabojot to darbības vidi un atbalstot ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšanu. Pēc vairākiem pagarinājumiem piespiedu atsavināšanas apturēšana beidzās šā gada februārī; efektīva piespiedu atsavināšanas sistēma ir būtiska, lai mudinātu aizņēmējus piedalīties aizdevumu pārstrukturēšanā, vēl vairāk samazinātu ienākumus nenesošus aizdevumus ekonomikā, palīdzētu samazināt privātā sektora parādsaistības un uzlabotu maksājumu disciplīnu.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Kipras vispārējās valdības bilance uzlabojās no deficīta 2,0 % apmērā no IKP 2021. gadā līdz pārpalikumam 2,1 % apmērā 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 101,2 % no IKP 2021. gada beigās līdz 86,5 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Kipras vispārējās valdības bilance uzlabojās no deficīta 2,0 % apmērā no IKP 2021. gadā līdz pārpalikumam 2,1 % apmērā 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 101,2 % no IKP 2021. gada beigās līdz 86,5 % 2022. gada beigās.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija akcīzes nodokļa samazināšana degvielas produktiem (benzīnam un dīzeļdegvielai par 7 centiem litrā un apkures degvielai par 5,37 centiem litrā) visiem patērētājiem un pievienotās vērtības nodokļa likmes samazināšana mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņam no 19 % līdz 9 % (neaizsargātām mājsaimniecībām to samazināja vēl vairāk – līdz 5 %), savukārt fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi – elektroenerģijas tarifu palielinājuma subsidēšana, kas sedza 50–100 % no palielinājuma. Lai īstenotu minēto subsidēšanas pasākumu, valdība veic maksājumus Kipras Elektroenerģijas iestādei, kas ir valstij pilnībā piederoša struktūra. Komisija lēš, ka visu minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,7 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,9 % 2021. gadā līdz 0,3 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija akcīzes nodokļa samazināšana degvielas produktiem (benzīnam un dīzeļdegvielai par 7 centiem litrā un apkures degvielai par 5,37 centiem litrā) visiem patērētājiem un pievienotās vērtības nodokļa likmes samazināšana mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņam no 19 % līdz 9 % (neaizsargātām mājsaimniecībām to samazināja vēl vairāk – līdz 5 %), savukārt fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi – elektroenerģijas tarifu palielinājuma subsidēšana, kas sedza 50–100 % no palielinājuma. Lai īstenotu minēto subsidēšanas pasākumu, valdība veic maksājumus Kipras Elektroenerģijas iestādei, kas ir valstij pilnībā piederoša struktūra. Komisija lēš, ka visu minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,7 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,9 % 2021. gadā līdz 0,3 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Kiprai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Kiprai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija neitrāla, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Kipra atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,4 % no IKP (1,6 % no IKP 2021. gadā). No Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar citu Savienības fondu jaunā plānošanas perioda sākumposmu. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,1 procentpunktam. Tāpēc Kipra nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju. Tāpēc Kipra pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija neitrāla, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Kipra atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,4 % no IKP (1,6 % no IKP 2021. gadā). No Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar citu Savienības fondu jaunā plānošanas perioda sākumposmu. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,1 procentpunktam. Tāpēc Kipra nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju. Tāpēc Kipra pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze un atbilst tam par turpmāko periodu. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,8 % un 2024. gadā – par 3,0 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP pieaugs nedaudz mazāk, proti, par 2,3 % 2023. gadā un par 2,7 % 2024. gadā, un šo atšķirību veido mazāka iekšzemes pieprasījuma ietekme uz izaugsmi. |
| --- | --- |

(17)

Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze un atbilst tam par turpmāko periodu. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,8 % un 2024. gadā – par 3,0 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP pieaugs nedaudz mazāk, proti, par 2,3 % 2023. gadā un par 2,7 % 2024. gadā, un šo atšķirību veido mazāka iekšzemes pieprasījuma ietekme uz izaugsmi.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums nedaudz samazināsies no 2,1 % no IKP 2022. gadā līdz 2,0 % no IKP 2023. gadā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 86,5 % 2022. gada beigās līdz 81,1 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta pārpalikums 2023. gadā būs 1,8 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam pārpalikumam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 80,4 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums nedaudz samazināsies no 2,1 % no IKP 2022. gadā līdz 2,0 % no IKP 2023. gadā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 86,5 % 2022. gada beigās līdz 81,1 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta pārpalikums 2023. gadā būs 1,8 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam pārpalikumam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 80,4 % 2023. gada beigās.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir no 2022. gada pagarinātie pasākumi, konkrēti, akcīzes nodokļa samazināšana degvielas produktiem visiem patērētājiem un elektroenerģijas tarifu paaugstināšanas subsidēšana. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,0 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir no 2022. gada pagarinātie pasākumi, konkrēti, akcīzes nodokļa samazināšana degvielas produktiem visiem patērētājiem un elektroenerģijas tarifu paaugstināšanas subsidēšana. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,0 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā).

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Kiprai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Kiprai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Kiprai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Kiprai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Kiprai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Kiprai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs kopumā neitrāla (‒ 0,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija neitrāla (0,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,8 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,8 procentpunktu apmērā no IKP (13). Tāpēc Kipra plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tādās no mehānisma un citiem Savienības fondiem daļēji finansētās jomās kā Kipras elektroenerģijas tirgus pārvaldības sistēma, jaunu energoefektīvu ēku, tostarp jaunas psihiatriskās slimnīcas, būvniecība, skolu energoefektivitātes uzlabošana un ūdensapgādes drošības uzlabošana Nikosijas un Larnakas reģionos, izbūvējot rezervuāru. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs kopumā neitrāla (‒ 0,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija neitrāla (0,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,8 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,8 procentpunktu apmērā no IKP (13). Tāpēc Kipra plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tādās no mehānisma un citiem Savienības fondiem daļēji finansētās jomās kā Kipras elektroenerģijas tirgus pārvaldības sistēma, jaunu energoefektīvu ēku, tostarp jaunas psihiatriskās slimnīcas, būvniecība, skolu energoefektivitātes uzlabošana un ūdensapgādes drošības uzlabošana Nikosijas un Larnakas reģionos, izbūvējot rezervuāru.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,3 % no IKP. Palielinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo sociālā nodrošinājuma iemaksu pieaugumu no 2024. gada 1. janvāra. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 72,9 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2024. gadā būs 2,1 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam pārpalikumam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 72,5 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,3 % no IKP. Palielinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo sociālā nodrošinājuma iemaksu pieaugumu no 2024. gada 1. janvāra. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 72,9 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2024. gadā būs 2,1 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam pārpalikumam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 72,5 % 2024. gada beigās.

| (23) | Stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi pakāpeniski tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

Stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi pakāpeniski tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Programmā Kipra plāno 2023. gadā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo budžeta bilanci 0,0 % apmērā no IKP – un saglabāt to visā atlikušajā programmas periodā. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, ir sagaidāms, ka strukturālā bilance 2023. gadā būs +0,9 % no IKP un 2024. gadā + 1,3 % no IKP, tādējādi pārsniedzot vidēja termiņa budžeta mērķi. Piesardzīga fiskālā politika 2024. gadā arī palīdzēs stiprināt ārējo pozīciju. |
| --- | --- |

(24)

Programmā Kipra plāno 2023. gadā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo budžeta bilanci 0,0 % apmērā no IKP – un saglabāt to visā atlikušajā programmas periodā. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, ir sagaidāms, ka strukturālā bilance 2023. gadā būs +0,9 % no IKP un 2024. gadā + 1,3 % no IKP, tādējādi pārsniedzot vidēja termiņa budžeta mērķi. Piesardzīga fiskālā politika 2024. gadā arī palīdzēs stiprināt ārējo pozīciju.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi (14) 2024. gadā pieaugs par 3,6 %. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi (14) 2024. gadā pieaugs par 3,6 %.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 3,0 % no IKP 2023. gadā līdz 2,8 % no IKP 2024. gadā. Šis zemākais investīciju līmenis atspoguļo to, ka augstāka IKP apstākļos saglabājas nemainīgs nominālo investīciju līmenis. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 3,0 % no IKP 2023. gadā līdz 2,8 % no IKP 2024. gadā. Šis zemākais investīciju līmenis atspoguļo to, ka augstāka IKP apstākļos saglabājas nemainīgs nominālo investīciju līmenis.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums 2025. gadā saglabāsies nemainīgs 2,3 % apmērā no IKP un līdz 2026. gadam palielināsies līdz 2,4 %. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības bilance atbildīs attiecīgajai Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 72,9 % 2024. gada beigās līdz 60,1 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums 2025. gadā saglabāsies nemainīgs 2,3 % apmērā no IKP un līdz 2026. gadam palielināsies līdz 2,4 %. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības bilance atbildīs attiecīgajai Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 72,9 % 2024. gada beigās līdz 60,1 % 2026. gada beigās.

| (28) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Kipras atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, lai gan pastāv zināmas kavēšanās risks. Kipra iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 14 atskaites punktiem un kura rezultātā tika izmaksāti kopumā 85 miljoni EUR. Kipras atveseļošanas un noturības plāns ir salīdzinoši plašs un sarežģīts. Lai līdz minimumam samazinātu kavējumu risku, būtiska nozīme ir stingrai pārvaldībai un atveseļošanas un noturības plāna pastāvīgai uzraudzībai. Paredzams, ka Kipras atveseļošanas un noturības plāns tiks pārskatīts, lai tajā iekļautu REPowerEU pasākumus un ņemtu vērā samazināto maksimālo finanšu iemaksu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Kipras stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Kipras atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, lai gan pastāv zināmas kavēšanās risks. Kipra iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 14 atskaites punktiem un kura rezultātā tika izmaksāti kopumā 85 miljoni EUR. Kipras atveseļošanas un noturības plāns ir salīdzinoši plašs un sarežģīts. Lai līdz minimumam samazinātu kavējumu risku, būtiska nozīme ir stingrai pārvaldībai un atveseļošanas un noturības plāna pastāvīgai uzraudzībai. Paredzams, ka Kipras atveseļošanas un noturības plāns tiks pārskatīts, lai tajā iekļautu REPowerEU pasākumus un ņemtu vērā samazināto maksimālo finanšu iemaksu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Kipras stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (29) | Komisija visus Kipras kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Kiprā. |
| --- | --- |

(29)

Komisija visus Kipras kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Kiprā.

| (30) | Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Kipra saskaras ar vairākām citām problēmām, kas saistītas ar uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši ar valstij piederošu struktūru (VPS) pārvaldību, atjaunīgo energoresursu apguvi, elektrotīkla uzlabošanu un modernizāciju, energotīklu starpsavienojumiem, energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu un zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgajām prasmēm. |
| --- | --- |

(30)

Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Kipra saskaras ar vairākām citām problēmām, kas saistītas ar uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši ar valstij piederošu struktūru (VPS) pārvaldību, atjaunīgo energoresursu apguvi, elektrotīkla uzlabošanu un modernizāciju, energotīklu starpsavienojumiem, energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu un zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgajām prasmēm.

| (31) | Pārvaldības sistēmā ir nepilnības attiecībā uz starptautiskajiem standartiem, piemēram, ESAO pamatnostādnēm par VPS korporatīvo pārvaldību un Pasaules Bankas instrumentu kopumu VPS korporatīvajai pārvaldībai. Jo īpaši VPS efektivitāti un lietderību palielinātu labāka finanšu rezultātu un publisko mērķu pārredzamība un pārskatatbildība attiecībā uz tiem; tas attiecas arī uz paraugprakses īstenošanu, piemēram, iecelšana VPS vadības struktūrās saskaņā ar pārredzamu procesu, kurā pamatojas uz nopelniem. Pašreizējo situāciju uzlabotu arī VPS īpašumtiesību funkcijas pārcelšana no nozaru ministrijām, kas orientētas uz politiku, uz īpašu centrālo iestādi vai vismaz centralizētas uzraudzības vienības izveidošana Finanšu ministrijā. Pārvaldības uzlabošana palīdzētu nodrošināt, ka VPS galvenie publisko investīciju projekti tiek pabeigti laikus, tādējādi veicinot zaļo un digitālo pārkārtošanos. Rīcība attiecībā uz VPS Kiprā padarītu pārvaldību efektīvāku un tirgu – taisnīgāku un pārredzamāku vietējiem un ārvalstu uzņēmumiem. Tas atbilst Kipras ilgtermiņa stratēģijas mērķiem un tās pamatā esošajam rīcības plānam (atbilstoši iniciatīvas jomai “Valstij daļēji piederošo organizāciju modernizācija un jaunu inovāciju un efektivitātes iniciatīvu izveidošana”). Publiskā sektora efektivitāti var uzlabot arī politikas jomas, kuru mērķis būtu uzlabot VPS pārvaldību. Kipra ir lūgusi Starptautiskajam Valūtas fondam tehnisko palīdzību attiecībā uz VPS pārvaldību. |
| --- | --- |

(31)

Pārvaldības sistēmā ir nepilnības attiecībā uz starptautiskajiem standartiem, piemēram, ESAO pamatnostādnēm par VPS korporatīvo pārvaldību un Pasaules Bankas instrumentu kopumu VPS korporatīvajai pārvaldībai. Jo īpaši VPS efektivitāti un lietderību palielinātu labāka finanšu rezultātu un publisko mērķu pārredzamība un pārskatatbildība attiecībā uz tiem; tas attiecas arī uz paraugprakses īstenošanu, piemēram, iecelšana VPS vadības struktūrās saskaņā ar pārredzamu procesu, kurā pamatojas uz nopelniem. Pašreizējo situāciju uzlabotu arī VPS īpašumtiesību funkcijas pārcelšana no nozaru ministrijām, kas orientētas uz politiku, uz īpašu centrālo iestādi vai vismaz centralizētas uzraudzības vienības izveidošana Finanšu ministrijā. Pārvaldības uzlabošana palīdzētu nodrošināt, ka VPS galvenie publisko investīciju projekti tiek pabeigti laikus, tādējādi veicinot zaļo un digitālo pārkārtošanos. Rīcība attiecībā uz VPS Kiprā padarītu pārvaldību efektīvāku un tirgu – taisnīgāku un pārredzamāku vietējiem un ārvalstu uzņēmumiem. Tas atbilst Kipras ilgtermiņa stratēģijas mērķiem un tās pamatā esošajam rīcības plānam (atbilstoši iniciatīvas jomai “Valstij daļēji piederošo organizāciju modernizācija un jaunu inovāciju un efektivitātes iniciatīvu izveidošana”). Publiskā sektora efektivitāti var uzlabot arī politikas jomas, kuru mērķis būtu uzlabot VPS pārvaldību. Kipra ir lūgusi Starptautiskajam Valūtas fondam tehnisko palīdzību attiecībā uz VPS pārvaldību.

| (32) | Atjaunīgo energoresursu potenciālu Kiprā varētu pilnībā atraisīt un paātrināt tā izmantošanu, jo īpaši turpinot ieguldīt elektrotīkla uzlabošanā un modernizācijā un izvēloties tīkla mēroga enerģijas uzkrāšanas iekārtas. Elektroenerģijas pirkuma līgumi un cenu starpības līgumi var būt piemēroti ekonomiskie instrumenti atjaunīgo energoresursu izmantošanas paātrināšanai. Kipra pašlaik neizmanto gāzi, savukārt nafta veido 83,2 % no kopējās energoapgādes struktūras. Ņemot vērā enerģijas cenu lielās svārstības pasaules tirgos, lai saglabātu Kipras ekonomikas ilgtspēju, ir svarīgi samazināt tās lielo atkarību no naftas, ko tā pilnībā importē. Lai dažādotu energoapgādi un samazinātu atkarību no importa, Kiprai nāktu par labu energotīklu starpsavienojumi un atjaunīgo energoresursu plašākas izmantošana, kā arī investīcijas jaunā infrastruktūrā un tīklos. Papildus tam varētu paplašināt energoefektivitātes politiku un paātrināt tās īstenošanu, lai ierobežotu enerģijas patēriņa pieaugumu. Paredzams, ka energoefektivitātes pasākumi arī palīdzēs novērst enerģētisko nabadzību, ar ko saskaras liels iedzīvotāju īpatsvars (19,4 % 2021. gadā), tostarp attiecīgā gadījumā izmantojot kohēzijas politikas fondus. Kiprai par labu nāktu pāriešana uz ilgtspējīgu transportu. Pašreiz uz salas pārsvarā izmanto personīgo transportu, un visa transporta nozare kopā radīja 21 % no kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā, savukārt elektrificēto transportlīdzekļu daļa no jaunreģistrētiem transportlīdzekļiem un uzlādes staciju skaits uz transportlīdzekli ir zemākie Savienībā. Lai Kipra atbilstu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, tai ir jānosaka vērienīgāki mērķi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes palielināšanu. |
| --- | --- |

(32)

Atjaunīgo energoresursu potenciālu Kiprā varētu pilnībā atraisīt un paātrināt tā izmantošanu, jo īpaši turpinot ieguldīt elektrotīkla uzlabošanā un modernizācijā un izvēloties tīkla mēroga enerģijas uzkrāšanas iekārtas. Elektroenerģijas pirkuma līgumi un cenu starpības līgumi var būt piemēroti ekonomiskie instrumenti atjaunīgo energoresursu izmantošanas paātrināšanai. Kipra pašlaik neizmanto gāzi, savukārt nafta veido 83,2 % no kopējās energoapgādes struktūras. Ņemot vērā enerģijas cenu lielās svārstības pasaules tirgos, lai saglabātu Kipras ekonomikas ilgtspēju, ir svarīgi samazināt tās lielo atkarību no naftas, ko tā pilnībā importē. Lai dažādotu energoapgādi un samazinātu atkarību no importa, Kiprai nāktu par labu energotīklu starpsavienojumi un atjaunīgo energoresursu plašākas izmantošana, kā arī investīcijas jaunā infrastruktūrā un tīklos. Papildus tam varētu paplašināt energoefektivitātes politiku un paātrināt tās īstenošanu, lai ierobežotu enerģijas patēriņa pieaugumu. Paredzams, ka energoefektivitātes pasākumi arī palīdzēs novērst enerģētisko nabadzību, ar ko saskaras liels iedzīvotāju īpatsvars (19,4 % 2021. gadā), tostarp attiecīgā gadījumā izmantojot kohēzijas politikas fondus. Kiprai par labu nāktu pāriešana uz ilgtspējīgu transportu. Pašreiz uz salas pārsvarā izmanto personīgo transportu, un visa transporta nozare kopā radīja 21 % no kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā, savukārt elektrificēto transportlīdzekļu daļa no jaunreģistrētiem transportlīdzekļiem un uzlādes staciju skaits uz transportlīdzekli ir zemākie Savienībā. Lai Kipra atbilstu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, tai ir jānosaka vērienīgāki mērķi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes palielināšanu.

| (33) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. 2022. gadā vairākas profesijas, kuras vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, kas nepieciešamas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, saskārās ar darbaspēka trūkumu, un svarīgās nozarēs (piemēram, būvniecībā, ražošanā) tika reģistrēts arvien lielāks brīvo darbvietu rādītājs. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. |
| --- | --- |

(33)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. 2022. gadā vairākas profesijas, kuras vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, kas nepieciešamas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, saskārās ar darbaspēka trūkumu, un svarīgās nozarēs (piemēram, būvniecībā, ražošanā) tika reģistrēts arvien lielāks brīvo darbvietu rādītājs. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās.

| (34) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (15) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(34)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (15) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (35) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Kiprai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Kiprai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu.

| (36) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar augsto privātā sektora, valsts sektora un ārējo parādu. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 35. apsvērumam, |
| --- | --- |

(36)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar augsto privātā sektora, valsts sektora un ārējo parādu. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 35. apsvērumam,

AR ŠO IESAKA Kiprai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Veicināt privātā sektora parāda samazināšanu, tostarp īstenojot efektīvu piespiedu atsavināšanas sistēmu.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt veikt investīcijas un reformas, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, un saglabāt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Paātrināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, tostarp nodrošinot pienācīgas administratīvās spējas, un ātri pabeigt REPowerEU nodaļu, lai nekavējoties sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Veikt pasākumus, lai uzlabotu valstij piederošo struktūru pārvaldību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem.

4.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām un dažādot energoapgādi. Vairāk izmantot atjaunīgo energoresursu potenciālu enerģijas ražošanā un paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, izmantojot piemērotus ekonomikas instrumentus un ieguldot elektrotīkla uzlabošanā un modernizācijā, tostarp enerģijas uzkrāšanas iekārtās. Paātrināt elektrotīklu starpsavienojumu izveidošanu. Paplašināt un paātrināt energoefektivitātes pasākumus, lai cita starpā risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu. Paplašināt un paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu transportu. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10686/2021; ST 10686/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 58. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Kipras 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 104. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Kipras potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, ir 8,2 % nominālā izteiksmē.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme 0,0 procentpunktu apmērā no IKP.

13

(14)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

14

(15)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam un 9. panta 2. punktam.

15

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/125 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/125

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Latvijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas stabilitātes programmu

(2023/C 312/14)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Latviju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. 2023. gada 24. februārī Komisija pieņēma arī atzinumu par Latvijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Latviju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. 2023. gada 24. februārī Komisija pieņēma arī atzinumu par Latvijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Latvija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Latvijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Latvija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Latvija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Latvijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Latvija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Latvija 2023. gada 25. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 17. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Latvijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Latvija 2023. gada 25. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 17. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Latvijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Latviju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Latvija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Latvija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Latvijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Latviju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Latvija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Latvija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Latvijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Latviju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Latvijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Jo īpaši neaizsargātība, kas saistīta ar ārējiem aizņēmumiem un mājokļiem, joprojām ir neliela, lai gan neaizsargātība, kas saistīta ar konkurētspējas riskiem, ir būtiska, taču paredzams, ka kopumā tuvākajā nākotnē tā būs ierobežota. Nesenais tekošā konta deficīta pieaugums bija ievērojams, taču paredzams, ka 2023. gadā un turpmāk 2024. gadā deficīts būtiski samazināsies. Paredzams, ka Latvijas neto starptautisko investīciju pozīcija, kas pēdējos desmit gados ievērojami uzlabojās, kopumā saglabāsies stabila. Tomēr inflācijas un algu spiediens, ja tas būs noturīgs, var negatīvi ietekmēt Latvijas konkurētspēju, īpaši tāpēc, ka pamatinflācija ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Lai gan pēdējā laikā ir palielinājies mājokļu cenu pieaugums, šķiet, ka mājokļu cenas netiek būtiskā mērā novērtētas par augstu. Turklāt mājokļu cenu pieaugums 2022. gada beigās palēninājās, hipotekārā kreditēšana ir bijusi vāja, un mājsaimniecību parāds ir ierobežots un mājsaimniecību ienākumu izteiksmē samazinās. Latvija saskaras ar būtiskām strukturālām ekonomikas problēmām saistībā ar darbaspēka piedāvājuma samazināšanos, kas ir veicinājusi strauju darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu un rada risku, ka vidējā termiņā pazemināsies konkurētspēja. Politikas noteikšana kopumā ir labvēlīga, lai gan vēl daži papildu centieni varētu palīdzēt novērst konstatēto vājo vietu radītos riskus. Šajā ziņā svarīga būtu politika konkurētspējas aizsardzībai, tostarp pasākumi darbaspēka piedāvājuma kvalitātes un kvantitātes uzlabošanai. Būvniecības atļauju piešķiršanas procesa saīsināšana palīdzētu atbalstīt mājokļu piedāvājumu un uzlabotu situāciju mājokļu tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Latviju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Latvijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Jo īpaši neaizsargātība, kas saistīta ar ārējiem aizņēmumiem un mājokļiem, joprojām ir neliela, lai gan neaizsargātība, kas saistīta ar konkurētspējas riskiem, ir būtiska, taču paredzams, ka kopumā tuvākajā nākotnē tā būs ierobežota. Nesenais tekošā konta deficīta pieaugums bija ievērojams, taču paredzams, ka 2023. gadā un turpmāk 2024. gadā deficīts būtiski samazināsies. Paredzams, ka Latvijas neto starptautisko investīciju pozīcija, kas pēdējos desmit gados ievērojami uzlabojās, kopumā saglabāsies stabila. Tomēr inflācijas un algu spiediens, ja tas būs noturīgs, var negatīvi ietekmēt Latvijas konkurētspēju, īpaši tāpēc, ka pamatinflācija ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Lai gan pēdējā laikā ir palielinājies mājokļu cenu pieaugums, šķiet, ka mājokļu cenas netiek būtiskā mērā novērtētas par augstu. Turklāt mājokļu cenu pieaugums 2022. gada beigās palēninājās, hipotekārā kreditēšana ir bijusi vāja, un mājsaimniecību parāds ir ierobežots un mājsaimniecību ienākumu izteiksmē samazinās. Latvija saskaras ar būtiskām strukturālām ekonomikas problēmām saistībā ar darbaspēka piedāvājuma samazināšanos, kas ir veicinājusi strauju darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu un rada risku, ka vidējā termiņā pazemināsies konkurētspēja. Politikas noteikšana kopumā ir labvēlīga, lai gan vēl daži papildu centieni varētu palīdzēt novērst konstatēto vājo vietu radītos riskus. Šajā ziņā svarīga būtu politika konkurētspējas aizsardzībai, tostarp pasākumi darbaspēka piedāvājuma kvalitātes un kvantitātes uzlabošanai. Būvniecības atļauju piešķiršanas procesa saīsināšana palīdzētu atbalstīt mājokļu piedāvājumu un uzlabotu situāciju mājokļu tirgū.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Latvijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 4,4 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 43,7 % no IKP 2021. gada beigās līdz 40,8 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Latvijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Latvijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Latvijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 4,4 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 43,7 % no IKP 2021. gada beigās līdz 40,8 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Latvijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Latvijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra izmaksu par apkuri kompensāciju (pamatojoties uz izmantoto enerģijas avotu) un elektroenerģijas rēķinu samazināšanu mājsaimniecībām, ikmēneša pabalstus neaizsargātām mājsaimniecībām un ģimenēm ar bērniem, kā arī pensiju agrāku indeksāciju, dotācijas energoietilpīgiem uzņēmumiem un kompensācijas par elektroenerģijas izmaksu pieaugumu uzņēmumiem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 5,0 % 2021. gadā līdz 1,2 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra izmaksu par apkuri kompensāciju (pamatojoties uz izmantoto enerģijas avotu) un elektroenerģijas rēķinu samazināšanu mājsaimniecībām, ikmēneša pabalstus neaizsargātām mājsaimniecībām un ģimenēm ar bērniem, kā arī pensiju agrāku indeksāciju, dotācijas energoietilpīgiem uzņēmumiem un kompensācijas par elektroenerģijas izmaksu pieaugumu uzņēmumiem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 5,0 % 2021. gadā līdz 1,2 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Latvijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Latvijai ieteica arī kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Latvijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Latvijai ieteica arī kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija neitrāla, 0,0 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Latvija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,1 % no IKP (1,3 % no IKP 2021. gadā). Kapacitātes ierobežojumu un būvniecības cenu pieauguma dēļ aizkavējās dažas investīcijas, ko 2022. gadā finansēja no mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem, kā rezultātā nedaudz samazinājās izdevumi. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 1,2 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Latvija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Latvija kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija neitrāla, 0,0 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Latvija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,1 % no IKP (1,3 % no IKP 2021. gadā). Kapacitātes ierobežojumu un būvniecības cenu pieauguma dēļ aizkavējās dažas investīcijas, ko 2022. gadā finansēja no mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem, kā rezultātā nedaudz samazinājās izdevumi. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 1,2 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Latvija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Latvija kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un par periodu pēc tam ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā stagnēs, bet 2024. gadā pieaugs par 2,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 1,4 % apmērā 2023. gadā un 2,8 % apmērā 2024. gadā, atspoguļojot to, ka ir iekļauti jauni dati, kas nebija iekļauti 2023. gada stabilitātes programmā, proti, 2022. gada IKP pieauguma pārskatīšanas dati, kā arī ātrā aplēse par 2023. gada pirmo ceturksni, un abos gadījumos IKP pieaugums ir lielāks, nekā iepriekš paredzēts. Tomēr nominālā izteiksmē prognozētais IKP pieaugums abās prognozēs ir līdzīgs, proti, 2023. gada stabilitātes programmā paredzēts 11,7 % un 5,5 % pieaugums attiecīgi 2023. un 2024. gadā un Komisijas 2023. gada pavasara prognozē – 10,5 % un 5,6 % pieaugums attiecīgajos gados. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un par periodu pēc tam ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā stagnēs, bet 2024. gadā pieaugs par 2,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 1,4 % apmērā 2023. gadā un 2,8 % apmērā 2024. gadā, atspoguļojot to, ka ir iekļauti jauni dati, kas nebija iekļauti 2023. gada stabilitātes programmā, proti, 2022. gada IKP pieauguma pārskatīšanas dati, kā arī ātrā aplēse par 2023. gada pirmo ceturksni, un abos gadījumos IKP pieaugums ir lielāks, nekā iepriekš paredzēts. Tomēr nominālā izteiksmē prognozētais IKP pieaugums abās prognozēs ir līdzīgs, proti, 2023. gada stabilitātes programmā paredzēts 11,7 % un 5,5 % pieaugums attiecīgi 2023. un 2024. gadā un Komisijas 2023. gada pavasara prognozē – 10,5 % un 5,6 % pieaugums attiecīgajos gados.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 4,0 % no IKP 2023. gadā. Deficīta korekcija 2023. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumu attīstību. Paredzams, ka deficītu samazinoša ietekme tiks panākta, pakāpeniski izbeidzot lielāko daļu ar pandēmiju saistīto atbalsta pasākumu, un 2022. gadā veiktie vienreizēji izdevumi valsts gāzes rezerves izveidei nav paredzēti 2023. gadā. Paredzams, ka šos ietaupījumus daļēji atsvērs 2023. gada budžeta paketē iekļautie izdevumu pasākumi, piemēram, valsts pārvaldes darbinieku un medicīniskā personāla algu palielinājums, lielāki kārtējie izdevumi veselības aprūpes pakalpojumiem, zinātnei, pētniecībai un augstākajai izglītībai, kā arī būtiska publisko investīciju pakete aizsardzībai un iekšējai drošībai. Turklāt saistībā ar augstākiem indeksācijas koeficientiem paredzami lielāki izdevumi pensijām un pabalstiem. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 40,8 % 2022. gada beigās līdz 39,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 3,8 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazliet augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 39,8 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 4,0 % no IKP 2023. gadā. Deficīta korekcija 2023. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumu attīstību. Paredzams, ka deficītu samazinoša ietekme tiks panākta, pakāpeniski izbeidzot lielāko daļu ar pandēmiju saistīto atbalsta pasākumu, un 2022. gadā veiktie vienreizēji izdevumi valsts gāzes rezerves izveidei nav paredzēti 2023. gadā. Paredzams, ka šos ietaupījumus daļēji atsvērs 2023. gada budžeta paketē iekļautie izdevumu pasākumi, piemēram, valsts pārvaldes darbinieku un medicīniskā personāla algu palielinājums, lielāki kārtējie izdevumi veselības aprūpes pakalpojumiem, zinātnei, pētniecībai un augstākajai izglītībai, kā arī būtiska publisko investīciju pakete aizsardzībai un iekšējai drošībai. Turklāt saistībā ar augstākiem indeksācijas koeficientiem paredzami lielāki izdevumi pensijām un pabalstiem. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 40,8 % 2022. gada beigās līdz 39,6 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 3,8 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazliet augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 39,8 % 2023. gada beigās.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie galvenokārt ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts pēc 2022. gada. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,5 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām palielināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido1,2 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie galvenokārt ir pasākumi, kuru darbības termiņš pagarināts pēc 2022. gada. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,5 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām palielināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido1,2 % no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Latvijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Latvijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Latvijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Latvijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Latvijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Latvijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (–0,9 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija neitrāla (0,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,4 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī lielākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu nosaka 2023. gada budžeta paketē iekļautie izdevumu pasākumi, piemēram, algu palielinājums valsts pārvaldes darbiniekiem un medicīniskajam personālam, papildu kārtējo izdevumu finansējums onkoloģijas, zinātnes un pētniecības jomām un citi diskrecionāri kārtējie izdevumi valsts pārvaldei, kā arī lielāki izdevumi pensijām un pabalstiem. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 1,0 procentpunkta apmērā no IKP (13).
  Tāpēc Latvija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Latvija plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, piemēram, investīcijas elektrisko transportlīdzekļu iegādē sabiedriskajam transportam, daudzdzīvokļu namu un uzņēmumu īpašumu energoefektivitātes uzlabošanā, elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu modernizācijā, glābšanas dienestu reaģēšanas spēju stiprināšanā, publiskā sektora digitālo pārvaldības platformu un sistēmu centralizācijā, digitālo prasmju pilnveidē un uzņēmumu procesu digitalizācijā, platjoslas infrastruktūras izvēršanā, kā arī izglītības nozares digitalizācijas sekmēšanā. Minētās publiskās investīcijas lielā mērā finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (–0,9 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija neitrāla (0,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,4 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī lielākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu nosaka 2023. gada budžeta paketē iekļautie izdevumu pasākumi, piemēram, algu palielinājums valsts pārvaldes darbiniekiem un medicīniskajam personālam, papildu kārtējo izdevumu finansējums onkoloģijas, zinātnes un pētniecības jomām un citi diskrecionāri kārtējie izdevumi valsts pārvaldei, kā arī lielāki izdevumi pensijām un pabalstiem. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 1,0 procentpunkta apmērā no IKP (13).

Tāpēc Latvija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Latvija plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, piemēram, investīcijas elektrisko transportlīdzekļu iegādē sabiedriskajam transportam, daudzdzīvokļu namu un uzņēmumu īpašumu energoefektivitātes uzlabošanā, elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu modernizācijā, glābšanas dienestu reaģēšanas spēju stiprināšanā, publiskā sektora digitālo pārvaldības platformu un sistēmu centralizācijā, digitālo prasmju pilnveidē un uzņēmumu procesu digitalizācijā, platjoslas infrastruktūras izvēršanā, kā arī izglītības nozares digitalizācijas sekmēšanā. Minētās publiskās investīcijas lielā mērā finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,5 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt būs saistīts ar to, ka pakāpeniski tiek izbeigti atbalsta pasākumi, kuru mērķis ir mazināt augsto enerģijas cenu ietekmi, ka nav ar Covid-19 pandēmiju saistīto kārtējo izdevumu un ka 2023. gadā tiks pabeigtas investīcijas atbalstam, ar ko sekmē atveseļošanos no pandēmijas. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP nedaudz palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 39,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 2,7 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 40,5 % 2024. gada beigās, kas galvenokārt saistīts ar mazāku nominālo IKP. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,5 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt būs saistīts ar to, ka pakāpeniski tiek izbeigti atbalsta pasākumi, kuru mērķis ir mazināt augsto enerģijas cenu ietekmi, ka nav ar Covid-19 pandēmiju saistīto kārtējo izdevumu un ka 2023. gadā tiks pabeigtas investīcijas atbalstam, ar ko sekmē atveseļošanos no pandēmijas. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP nedaudz palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 39,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 2,7 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 40,5 % 2024. gada beigās, kas galvenokārt saistīts ar mazāku nominālo IKP.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 3,0 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju un saglabājoties varētu izraisīt konkurētspējas zudumu. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,0 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 3,0 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju un saglabājoties varētu izraisīt konkurētspējas zudumu. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,0 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 1,3 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 1,3 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 5,5 % no IKP 2023. gadā līdz 6,1 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, tostarp, izmantojot mehānismu. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 5,5 % no IKP 2023. gadā līdz 6,1 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, tostarp, izmantojot mehānismu.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 2,2 % no IKP 2025. gadā un 0,7 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā samazināsies zem 3 % no IKP un saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 39,7 % 2024. gada beigās līdz 38,9 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 2,2 % no IKP 2025. gadā un 0,7 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā samazināsies zem 3 % no IKP un saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 39,7 % 2024. gada beigās līdz 38,9 % 2026. gada beigās.

| (28) | Latvijas nodokļu ieņēmumu īpatsvars attiecībā pret IKP ir ievērojami mazāks par Savienības vidējo rādītāju. Tas ierobežo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši veselības aprūpes un sociālās aizsardzības jomā. Kapitāls un īpašums tiek aplikti ar zemiem nodokļiem salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, un šeit ir potenciāls palielināt nodokļu ieņēmumus. Turklāt, neraugoties uz relatīvi augstām nodokļu likmēm, Latvija iekasē salīdzinoši zemus ieņēmumus no darbaspēka nodokļiem. Tas liecina, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi un cīnītos pret ēnu ekonomiku. Nabadzība un nevienlīdzība joprojām ir augsta, īpaši tādēļ, ka izdevumi sociālajai aizsardzībai ir zemi. Sociālās drošības tīkla atbilstība ir uzlabojusies, taču nabadzības vai sociālās atstumtības risks joprojām ir augsts, jo īpaši visneaizsargātākajām personām. Nabadzības vai sociālās atstumtības risks vecumdienās ir visaugstākais Savienībā (45,9 % Latvijā salīdzinājumā ar Savienības rādītāju 19,5 % 2021. gadā), un tas joprojām ir ļoti augsts cilvēkiem ar invaliditāti (41,2 % Latvijā salīdzinājumā ar Savienības rādītāju 29,7 % 2021. gadā). Piekļuve individuālām vajadzībām pielāgotiem sociālajiem pakalpojumiem un to kvalitāte joprojām ir problēma, ko rada sociālo darbinieku trūkums un to lielā darba slodze, kā arī atšķirīgas pieejas starp pašvaldībām. Ilgtermiņa aprūpes sistēma ir sadrumstalota, un progress pārejā no institucionālās aprūpes uz aprūpi mājās un kopienā balstītiem pakalpojumiem ir neliels. Sociālo mājokļu atbilstība un pieejamība ir ierobežota nepietiekama ilgtermiņa finansējuma dēļ. Salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju veselības aprūpei veltītie publiskie izdevumi kā daļa no IKP ir nelieli, un vidēja termiņa budžeta plānos paredzēts, ka tie samazināsies no 5,6 % no IKP 2022. gadā līdz 3,6 % 2026. gadā saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu. Tie arī ievērojami atpaliek no veselības aprūpei vajadzīgā publiskā finansējuma apmēra 2027. gadā, proti, 6 % no IKP, kā norādīts Latvijas Sabiedrības veselības pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam. Samazinājums gan galvenokārt ir saistīts ar Covid-19 pagaidu atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu, tomēr trūkst arī plānu par veselības aprūpes ilgtspējīgu finansēšanu. Turklāt Latvijā veselības aprūpes nozarē trūkst darbinieku, jo īpaši medmāsu. Rezultātā savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei ir ierobežota. |
| --- | --- |

(28)

Latvijas nodokļu ieņēmumu īpatsvars attiecībā pret IKP ir ievērojami mazāks par Savienības vidējo rādītāju. Tas ierobežo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši veselības aprūpes un sociālās aizsardzības jomā. Kapitāls un īpašums tiek aplikti ar zemiem nodokļiem salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, un šeit ir potenciāls palielināt nodokļu ieņēmumus. Turklāt, neraugoties uz relatīvi augstām nodokļu likmēm, Latvija iekasē salīdzinoši zemus ieņēmumus no darbaspēka nodokļiem. Tas liecina, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi un cīnītos pret ēnu ekonomiku. Nabadzība un nevienlīdzība joprojām ir augsta, īpaši tādēļ, ka izdevumi sociālajai aizsardzībai ir zemi. Sociālās drošības tīkla atbilstība ir uzlabojusies, taču nabadzības vai sociālās atstumtības risks joprojām ir augsts, jo īpaši visneaizsargātākajām personām. Nabadzības vai sociālās atstumtības risks vecumdienās ir visaugstākais Savienībā (45,9 % Latvijā salīdzinājumā ar Savienības rādītāju 19,5 % 2021. gadā), un tas joprojām ir ļoti augsts cilvēkiem ar invaliditāti (41,2 % Latvijā salīdzinājumā ar Savienības rādītāju 29,7 % 2021. gadā). Piekļuve individuālām vajadzībām pielāgotiem sociālajiem pakalpojumiem un to kvalitāte joprojām ir problēma, ko rada sociālo darbinieku trūkums un to lielā darba slodze, kā arī atšķirīgas pieejas starp pašvaldībām. Ilgtermiņa aprūpes sistēma ir sadrumstalota, un progress pārejā no institucionālās aprūpes uz aprūpi mājās un kopienā balstītiem pakalpojumiem ir neliels. Sociālo mājokļu atbilstība un pieejamība ir ierobežota nepietiekama ilgtermiņa finansējuma dēļ. Salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju veselības aprūpei veltītie publiskie izdevumi kā daļa no IKP ir nelieli, un vidēja termiņa budžeta plānos paredzēts, ka tie samazināsies no 5,6 % no IKP 2022. gadā līdz 3,6 % 2026. gadā saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu. Tie arī ievērojami atpaliek no veselības aprūpei vajadzīgā publiskā finansējuma apmēra 2027. gadā, proti, 6 % no IKP, kā norādīts Latvijas Sabiedrības veselības pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam. Samazinājums gan galvenokārt ir saistīts ar Covid-19 pagaidu atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu, tomēr trūkst arī plānu par veselības aprūpes ilgtspējīgu finansēšanu. Turklāt Latvijā veselības aprūpes nozarē trūkst darbinieku, jo īpaši medmāsu. Rezultātā savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei ir ierobežota.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Latvijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Latvija ir iesniegusi vienu maksājuma pieprasījumu, kas atbilst deviņiem atskaites punktiem un kā rezultātā kopējā maksājuma apjoms ir 201 miljons EUR. Objektīvu apstākļu rezultātā, kuri saistīti ar enerģijas un būvmateriālu cenu pieaugumu un piegādes ķēdes ierobežojumiem Krievijas agresijas kara pret Ukrainu dēļ, Latvija plāno iesniegt plāna grozījumus, kā arī pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai paātrinātu ekonomikas dekarbonizāciju un samazinātu atkarību no fosilajām degvielām. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Latvijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Latvijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Latvija ir iesniegusi vienu maksājuma pieprasījumu, kas atbilst deviņiem atskaites punktiem un kā rezultātā kopējā maksājuma apjoms ir 201 miljons EUR. Objektīvu apstākļu rezultātā, kuri saistīti ar enerģijas un būvmateriālu cenu pieaugumu un piegādes ķēdes ierobežojumiem Krievijas agresijas kara pret Ukrainu dēļ, Latvija plāno iesniegt plāna grozījumus, kā arī pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai paātrinātu ekonomikas dekarbonizāciju un samazinātu atkarību no fosilajām degvielām. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Latvijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija visus Latvijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Latvijā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Latvijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Latvijā.

| (31) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmā, Latvijā pastāv arī problēmas saistībā ar piekļuvi finansējumam, enerģētikas jomu un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmā, Latvijā pastāv arī problēmas saistībā ar piekļuvi finansējumam, enerģētikas jomu un zaļo pārkārtošanos.

| (32) | Privātā sektora kredītu plūsma 2021. gadā sasniedza 1 % no IKP, ievērojami atpaliekot no ekonomikas izaugsmes tempa. Tā rezultātā vēl vairāk samazinās privātā sektora parāds, kas ir viens no zemākajiem Savienībā. Šis vājais kreditēšanas pieaugums zināmā mērā atspoguļo vāju pieprasījumu, taču to ietekmē arī vairākas problēmas piedāvājuma pusē. Maziem un vidējiem uzņēmumiem ir īpaši grūti saņemt kredītu. To daļēji nosaka fakts, ka tiem ir augstāks kredītrisks, bet tas ir saistīts arī ar augstām kredīta izmaksām un birokrātiju. Turklāt nodrošinājumam pieejamo aktīvu zemās likviditātes dēļ ir sevišķi grūti saņemt kredītu ārpus Rīgas reģiona. Tas rada būtisku šķērsli gan hipotekārajai kreditēšanai, gan aizdevumu sniegšanai uzņēmumiem. Politikas centieni ir galvenokārt bijuši vērsti uz to, lai kreditēšanu atbalstītu, apvienojot to ar publiskajām dotācijām. Tomēr tās nozīmē ievērojamas izmaksas no valsts budžeta, tāpēc tas nav ilgtspējīgs veids, kā stimulēt kreditēšanu. Lai mazinātu kredītu piedāvājuma šķēršļus, nepieciešams vispārēji uzlabot pārredzamību un uzticēšanos uzņēmējdarbības vidē, tai skaitā mazināt ēnu ekonomikas apjomus. Turklāt maksātnespējas procesa uzlabošana nolūkā panākt augstu uzņēmumu pārstrukturēšanas līmeni un, iespējams, augstākus aizdevumu atgūšanas rādītājus, samazinātu banku pašvērtētos riskus un stimulētu kreditēšanu. Mērķorientētas aizdevumu un garantiju shēmas varētu palīdzēt samazināt banku likviditātes riskus, kad tās pieņem nodrošinājumu salīdzinoši nelikvīdos tirgos. Publiskās aizdevumu shēmas attiecībā uz stratēģiski nozīmīgām investīciju jomām, piemēram, investīcijām zaļās pārkārtošanās procesā un reģionālajā attīstībā, varētu palielināt faktisko konkurenci banku tirgū vai apmierināt trūkstošo tirgus piedāvājumu situācijās, kad banku finansējums ir pārāk dārgs vai nav pieejams. Turklāt publiskās garantiju un aizdevumu shēmas ir izmaksu ziņā daudz efektīvāks privāto aizņēmumu atbalstīšanas veids nekā dotāciju shēmas. Papildus šķēršļiem banku finansējuma jomā arī Latvijas alternatīvo finansējuma avotu tirgus ir nepietiekami attīstīts un potenciāli varētu uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

(32)

Privātā sektora kredītu plūsma 2021. gadā sasniedza 1 % no IKP, ievērojami atpaliekot no ekonomikas izaugsmes tempa. Tā rezultātā vēl vairāk samazinās privātā sektora parāds, kas ir viens no zemākajiem Savienībā. Šis vājais kreditēšanas pieaugums zināmā mērā atspoguļo vāju pieprasījumu, taču to ietekmē arī vairākas problēmas piedāvājuma pusē. Maziem un vidējiem uzņēmumiem ir īpaši grūti saņemt kredītu. To daļēji nosaka fakts, ka tiem ir augstāks kredītrisks, bet tas ir saistīts arī ar augstām kredīta izmaksām un birokrātiju. Turklāt nodrošinājumam pieejamo aktīvu zemās likviditātes dēļ ir sevišķi grūti saņemt kredītu ārpus Rīgas reģiona. Tas rada būtisku šķērsli gan hipotekārajai kreditēšanai, gan aizdevumu sniegšanai uzņēmumiem. Politikas centieni ir galvenokārt bijuši vērsti uz to, lai kreditēšanu atbalstītu, apvienojot to ar publiskajām dotācijām. Tomēr tās nozīmē ievērojamas izmaksas no valsts budžeta, tāpēc tas nav ilgtspējīgs veids, kā stimulēt kreditēšanu. Lai mazinātu kredītu piedāvājuma šķēršļus, nepieciešams vispārēji uzlabot pārredzamību un uzticēšanos uzņēmējdarbības vidē, tai skaitā mazināt ēnu ekonomikas apjomus. Turklāt maksātnespējas procesa uzlabošana nolūkā panākt augstu uzņēmumu pārstrukturēšanas līmeni un, iespējams, augstākus aizdevumu atgūšanas rādītājus, samazinātu banku pašvērtētos riskus un stimulētu kreditēšanu. Mērķorientētas aizdevumu un garantiju shēmas varētu palīdzēt samazināt banku likviditātes riskus, kad tās pieņem nodrošinājumu salīdzinoši nelikvīdos tirgos. Publiskās aizdevumu shēmas attiecībā uz stratēģiski nozīmīgām investīciju jomām, piemēram, investīcijām zaļās pārkārtošanās procesā un reģionālajā attīstībā, varētu palielināt faktisko konkurenci banku tirgū vai apmierināt trūkstošo tirgus piedāvājumu situācijās, kad banku finansējums ir pārāk dārgs vai nav pieejams. Turklāt publiskās garantiju un aizdevumu shēmas ir izmaksu ziņā daudz efektīvāks privāto aizņēmumu atbalstīšanas veids nekā dotāciju shēmas. Papildus šķēršļiem banku finansējuma jomā arī Latvijas alternatīvo finansējuma avotu tirgus ir nepietiekami attīstīts un potenciāli varētu uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam.

| (33) | Latvija ir nodrošinājusi neatkarību no Krievijas gāzes pēc parlamenta 2022. gada jūlija lēmuma no 2023. gada 1. janvāra pārtraukt Krievijas dabasgāzes iegādi. Iekšzemes gāzes piegādātāji ir spējuši atrast alternatīvus dabasgāzes piegādes avotus, pateicoties sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) importam no LNG termināļa Klaipēdā, Lietuvā un jaunā LNG termināļa Inko, Somijā. Pašreizējā situācija liecina, ka ir jāpaātrina elektroenerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem paredzēto iekārtu lēnā ieviešana. Atjaunīgo energoresursu enerģijas īpatsvars Latvijā ir viens no augstākajiem Savienībā, lai arī laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam šis īpatsvars stagnēja. Latvijai būtu izdevīgi paātrināt centienus palielināt vēja un saules enerģijas izmantošanu, kas ir dzīvotspējīgākais un ilgtermiņa risinājums atjaunīgo energoresursu īpatsvara palielināšanai. Latvijas atveseļošanas un noturības plānā jau ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir likvidēt regulatīvos šķēršļus sauszemes vēja enerģijas izmantošanā. Tomēr varētu pielikt papildu pūles, lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu izmantošanu elektroenerģijas ražošanā, siltumapgādē un aukstumapgādē. Tas ietvertu elektrotīkla modernizāciju, decentralizētas atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas veicināšanu, elektroenerģijas sistēmas elastību (pieprasījumreakcija un uzkrāšana), atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku uzlabošanu un tiesiskā regulējuma un stimulu izveidi energokopienu popularizēšanai. Pabeidzot Latvijas elektrotīkla sinhronizāciju ar Savienības elektrotīklu, tiktu palielināta pārvades jauda, un tīklā tādējādi varētu integrēt arvien lielāku īpatsvaru atkrastes un sauszemes atjaunīgo energoresursu. Latvijas elektroenerģijas tīkls, tāpat kā citu Baltijas valstu elektrotīkli, joprojām ir pakļauts riskam, jo tas ir sinhronizēts ar BRELL (Baltkrievijas, Krievijas, Igaunijas, Lietuvas un Latvijas) elektrotīklu. Elektrotīkla reģionālā sinhronizācija ar pārējo Savienību virzās uz priekšu, taču tā vēl nav pabeigta. Šajā nolūkā ir nepieciešama sadarbība ar Igauniju un Lietuvu. Dabasgāzes patēriņš Latvijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 30 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Latvija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(33)

Latvija ir nodrošinājusi neatkarību no Krievijas gāzes pēc parlamenta 2022. gada jūlija lēmuma no 2023. gada 1. janvāra pārtraukt Krievijas dabasgāzes iegādi. Iekšzemes gāzes piegādātāji ir spējuši atrast alternatīvus dabasgāzes piegādes avotus, pateicoties sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) importam no LNG termināļa Klaipēdā, Lietuvā un jaunā LNG termināļa Inko, Somijā. Pašreizējā situācija liecina, ka ir jāpaātrina elektroenerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem paredzēto iekārtu lēnā ieviešana. Atjaunīgo energoresursu enerģijas īpatsvars Latvijā ir viens no augstākajiem Savienībā, lai arī laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam šis īpatsvars stagnēja. Latvijai būtu izdevīgi paātrināt centienus palielināt vēja un saules enerģijas izmantošanu, kas ir dzīvotspējīgākais un ilgtermiņa risinājums atjaunīgo energoresursu īpatsvara palielināšanai. Latvijas atveseļošanas un noturības plānā jau ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir likvidēt regulatīvos šķēršļus sauszemes vēja enerģijas izmantošanā. Tomēr varētu pielikt papildu pūles, lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu izmantošanu elektroenerģijas ražošanā, siltumapgādē un aukstumapgādē. Tas ietvertu elektrotīkla modernizāciju, decentralizētas atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas veicināšanu, elektroenerģijas sistēmas elastību (pieprasījumreakcija un uzkrāšana), atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku uzlabošanu un tiesiskā regulējuma un stimulu izveidi energokopienu popularizēšanai. Pabeidzot Latvijas elektrotīkla sinhronizāciju ar Savienības elektrotīklu, tiktu palielināta pārvades jauda, un tīklā tādējādi varētu integrēt arvien lielāku īpatsvaru atkrastes un sauszemes atjaunīgo energoresursu. Latvijas elektroenerģijas tīkls, tāpat kā citu Baltijas valstu elektrotīkli, joprojām ir pakļauts riskam, jo tas ir sinhronizēts ar BRELL (Baltkrievijas, Krievijas, Igaunijas, Lietuvas un Latvijas) elektrotīklu. Elektrotīkla reģionālā sinhronizācija ar pārējo Savienību virzās uz priekšu, taču tā vēl nav pabeigta. Šajā nolūkā ir nepieciešama sadarbība ar Igauniju un Lietuvu. Dabasgāzes patēriņš Latvijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 30 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Latvija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (16).

| (34) | Latvijai būtu jāpaātrina centieni izvērst energoefektivitātes pasākumus, lai dekarbonizētu savu ēku fondu, kā arī transportu un rūpniecību, un jāievieš jauni finansēšanas un atbalsta pasākumi, lai sasniegtu savas ilgtermiņa renovācijas stratēģijas renovācijas mērķus. |
| --- | --- |

(34)

Latvijai būtu jāpaātrina centieni izvērst energoefektivitātes pasākumus, lai dekarbonizētu savu ēku fondu, kā arī transportu un rūpniecību, un jāievieš jauni finansēšanas un atbalsta pasākumi, lai sasniegtu savas ilgtermiņa renovācijas stratēģijas renovācijas mērķus.

| (35) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu 25 no 436 profesijām, kurās vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp elektriķu un mehāniķu profesijās. Tika ziņots, ka darbaspēka trūkums ir izlaidi ierobežojošs faktors rūpniecībā un būvniecībā. |
| --- | --- |

(35)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu 25 no 436 profesijām, kurās vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp elektriķu un mehāniķu profesijās. Tika ziņots, ka darbaspēka trūkums ir izlaidi ierobežojošs faktors rūpniecībā un būvniecībā.

| (36) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (17) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(36)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (17) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (37) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Latvijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu, |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Latvijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Latvijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 3,0 % (18).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Paplašināt nodokļu uzlikšanu, tostarp īpašumam un kapitālam, un stiprināt veselības aprūpes un sociālās aizsardzības adekvātumu.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna stabilu īstenošanu un ātri pabeigt REPowerEU nodaļu, lai nekavējoties sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Uzlabot finansējuma pieejamību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, izmantojot publiskās aizdevumu un garantiju shēmas, kas vērstas uz stratēģiski nozīmīgu investīciju atvieglošanu, jo īpaši zaļās pārkārtošanās un reģionālās attīstības jomās.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu, jo īpaši sauszemes un atkrastes vēja enerģijas un saules enerģijas izmantošanu, un stiprinot energoefektivitātes pasākumus, piemēram, izmantojot jaunus finansēšanas un atbalsta pasākumus, lai sasniegtu ilgtermiņa renovācijas stratēģijas mērķrādītājus. Nodrošināt pietiekamu starpsavienojumu jaudu, lai palielinātu piegādes drošību un turpinātu sinhronizāciju ar Savienības elektrotīklu. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10157/2021 INIT; ST 10157/2021 ADD 1; ST 10157/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 63. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Šī bremzējošā ietekme ir jo īpaši saistīta ar mazākiem izdevumiem investīciju projektiem, kurus līdzfinansē no Savienības fondiem un kuri ir ietekmējuši arī valsts līdzfinansējuma attīstību (jo īpaši pašvaldību līmenī), kā arī ar militārā ekipējuma nodošanu Ukrainai, kas ierakstīta kā negatīva bruto pamatkapitāla veidošanas nosegšana ar kapitāla pārvedumu.

9

Tajā pašā laikā citiem valsts finansētiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 1,7 procentpunktiem no IKP. Pārējo kapitālizdevumu pieaugums lielā mērā ir skaidrojams ar diviem faktoriem – dabasgāzes rezervju izveidi valsts energoapgādes drošībai un militārā ekipējuma pārvietošanu uz Ukrainu.

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Latvijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 112. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Latvijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 11,5 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 1,7 procentpunktiem no IKP, jo Komisijas prognozē 2023. gadam nav iekļauta dabasgāzes rezervju izveide energoapgādes drošībai un militārā palīdzība Ukrainai.

13

(14)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

16

(17)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

17

(18)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

18

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/135

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Lietuvas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/15)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Lietuvu kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Lietuvas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Lietuvu kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Lietuvas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Lietuva savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 14. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 20. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Lietuva ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Lietuva savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 14. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 20. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Lietuva ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Lietuva 2023. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 28. aprīlī –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Lietuvas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Lietuva 2023. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 28. aprīlī –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Lietuvas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Lietuvu publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Lietuva ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Lietuva īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Lietuvas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Lietuvu publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Lietuva ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Lietuva īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Lietuvas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Lietuvu un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Lietuvā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Konkrētāk, neaizsargātība saistībā ar cenu konkurētspēju, ārējo bilanci un mājokļu cenu attīstību pēdējā laikā ir palielinājusies, bet kopumā šķiet, ka pašlaik tā ir ierobežota. Ekonomiku spēcīgi ietekmēja enerģijas cenu šoks, strauji palielinoties inflācijai; tomēr tiek prognozēts, ka Lietuvas konkurētspēja lēnām atveseļosies, jo samazināsies enerģijas cenas. Tekošā konta stāvoklis 2022. gadā ievērojami pasliktinājās enerģijas importa cenu pieauguma dēļ, taču tiek prognozēts, ka šogad tas tuvosies līdzsvaram. Turpmāk neliels tekošā konta deficīts neapdraudēs ārējo ilgtspēju, ņemot vērā tā krājumu stabilitāti. Tomēr inflācijas un algu spiediens, ja tas būs noturīgs, var negatīvi ietekmēt Lietuvas konkurētspēju, īpaši tāpēc, ka pamatinflācija ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Mājokļu cenas kopš pandēmijas ir strauji pieaugušas, taču nav pierādījumu par cenu pārāk augstu novērtējumu, un, ņemot vērā procentu likmju pieaugumu un ekonomikas recesiju, cenas tagad samazinās. Turklāt mājsaimniecību parāds ir zems, un banku nozare ir labi kapitalizēta, ļoti ienesīga un uzrāda zemu ienākumus nenesošu aizdevumu līmeni. Politikas vide kopumā ir labvēlīga, lai gan dažas rīcībpolitikas varētu palīdzēt novērst riskus, ko rada identificētās neaizsargātības. Šajā ziņā būtu svarīgi turpināt pretciklisku fiskālo un makroprudenciālo politiku, ko vajadzības gadījumā varētu pastiprināt. Tajā pašā laikā lielāks uzsvars uz konkurences veicināšanu iekšējā tirgū un rīcībpolitika darbaspēka piedāvājuma kvalitātes un kvantitātes uzlabošanai varētu palīdzēt pārvaldīt cenu un vienības darbaspēka izmaksu spiedienu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Lietuvu un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Lietuvā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Konkrētāk, neaizsargātība saistībā ar cenu konkurētspēju, ārējo bilanci un mājokļu cenu attīstību pēdējā laikā ir palielinājusies, bet kopumā šķiet, ka pašlaik tā ir ierobežota. Ekonomiku spēcīgi ietekmēja enerģijas cenu šoks, strauji palielinoties inflācijai; tomēr tiek prognozēts, ka Lietuvas konkurētspēja lēnām atveseļosies, jo samazināsies enerģijas cenas. Tekošā konta stāvoklis 2022. gadā ievērojami pasliktinājās enerģijas importa cenu pieauguma dēļ, taču tiek prognozēts, ka šogad tas tuvosies līdzsvaram. Turpmāk neliels tekošā konta deficīts neapdraudēs ārējo ilgtspēju, ņemot vērā tā krājumu stabilitāti. Tomēr inflācijas un algu spiediens, ja tas būs noturīgs, var negatīvi ietekmēt Lietuvas konkurētspēju, īpaši tāpēc, ka pamatinflācija ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Mājokļu cenas kopš pandēmijas ir strauji pieaugušas, taču nav pierādījumu par cenu pārāk augstu novērtējumu, un, ņemot vērā procentu likmju pieaugumu un ekonomikas recesiju, cenas tagad samazinās. Turklāt mājsaimniecību parāds ir zems, un banku nozare ir labi kapitalizēta, ļoti ienesīga un uzrāda zemu ienākumus nenesošu aizdevumu līmeni. Politikas vide kopumā ir labvēlīga, lai gan dažas rīcībpolitikas varētu palīdzēt novērst riskus, ko rada identificētās neaizsargātības. Šajā ziņā būtu svarīgi turpināt pretciklisku fiskālo un makroprudenciālo politiku, ko vajadzības gadījumā varētu pastiprināt. Tajā pašā laikā lielāks uzsvars uz konkurences veicināšanu iekšējā tirgū un rīcībpolitika darbaspēka piedāvājuma kvalitātes un kvantitātes uzlabošanai varētu palīdzēt pārvaldīt cenu un vienības darbaspēka izmaksu spiedienu.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Lietuvas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 1,2 % no IKP 2021. gadā līdz 0,6 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 43,7 % no IKP 2021. gada beigās līdz 38,4 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Lietuvas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 1,2 % no IKP 2021. gadā līdz 0,6 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 43,7 % no IKP 2021. gada beigās līdz 38,4 % 2022. gada beigās.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi ieņēmumus samazinoši fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā ietvēra pievienotās vērtības nodokļa (PVN) kompensācijas par centralizēto siltumapgādi mājsaimniecībām, savukārt šādi izdevumus palielinoši fiskālās politikas pasākumi ietvēra cenu griestus elektroenerģijas tarifiem mājsaimniecībām un patērētājiem, kas nav mājsaimniecības, un dabasgāzes tarifiem mājsaimniecību patērētājiem, kā arī subsīdijas uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs, kurās ir augstas enerģijas cenas. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,3 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 0,6 % 2021. gadā līdz 0,4 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi ieņēmumus samazinoši fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā ietvēra pievienotās vērtības nodokļa (PVN) kompensācijas par centralizēto siltumapgādi mājsaimniecībām, savukārt šādi izdevumus palielinoši fiskālās politikas pasākumi ietvēra cenu griestus elektroenerģijas tarifiem mājsaimniecībām un patērētājiem, kas nav mājsaimniecības, un dabasgāzes tarifiem mājsaimniecību patērētājiem, kā arī subsīdijas uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs, kurās ir augstas enerģijas cenas. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,3 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 0,6 % 2021. gadā līdz 0,4 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Lietuvai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Turklāt Padome Lietuvai ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Lietuvai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Turklāt Padome Lietuvai ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija bremzējoša, 0,9 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Lietuva atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,1 % no IKP (1,3 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (9). Tādējādi Lietuva saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Lietuva pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (8) 2022. gadā bija bremzējoša, 0,9 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Lietuva atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,1 % no IKP (1,3 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (9). Tādējādi Lietuva saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 procentpunktiem no IKP. Tāpēc Lietuva pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,5 % un 2024. gadā – par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts tāds pats reālā IKP pieaugums 2023. gadā (0,5 %) un zemāks reālā IKP pieaugums 2024. gadā (2,7 %), kam par iemeslu galvenokārt ir salīdzinoši lēnāks patēriņa un investīciju prognozētais pieaugums 2024. gadā. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,5 % un 2024. gadā – par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts tāds pats reālā IKP pieaugums 2023. gadā (0,5 %) un zemāks reālā IKP pieaugums 2024. gadā (2,7 %), kam par iemeslu galvenokārt ir salīdzinoši lēnāks patēriņa un investīciju prognozētais pieaugums 2024. gadā.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 2,2 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumus palielinošus pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt mājsaimniecības ar zemākiem ienākumiem (piemēram, sociālo pabalstu un pensiju palielinājumu), kā arī aplēstos zemākus nodokļu un sociālā nodrošinājuma iemaksu ieņēmumus (kā daļu no IKP). Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 38,4 % 2022. gada beigās līdz 37,8 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 1,7 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka ir lielākas prognozes par ieņēmumiem no sociālā nodrošinājuma iemaksām un nedaudz mazākas prognozes par valdības izdevumiem attiecībā uz starppatēriņu un investīcijām. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 37,1 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir saistīta ar mazāku prognozēto valsts budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 2,2 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo izdevumus palielinošus pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt mājsaimniecības ar zemākiem ienākumiem (piemēram, sociālo pabalstu un pensiju palielinājumu), kā arī aplēstos zemākus nodokļu un sociālā nodrošinājuma iemaksu ieņēmumus (kā daļu no IKP). Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 38,4 % 2022. gada beigās līdz 37,8 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 1,7 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka ir lielākas prognozes par ieņēmumiem no sociālā nodrošinājuma iemaksām un nedaudz mazākas prognozes par valdības izdevumiem attiecībā uz starppatēriņu un investīcijām. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 37,1 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir saistīta ar mazāku prognozēto valsts budžeta deficītu.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. To vidū ir pasākumi, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši elektroenerģijas un dabasgāzes tarifu griesti gan mājsaimniecību patērētājiem, gan patērētājiem, kas nav mājsaimniecības. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,7 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā nav tādu mērķorientētu atbalsta pasākumu, kas jāņem vērā, novērtējot atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11). Tiek prognozēts, ka 2023. gadā budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzību pārvietotajām personām no Ukrainas saglabāsies stabilas, proti, 0,3 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. To vidū ir pasākumi, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši elektroenerģijas un dabasgāzes tarifu griesti gan mājsaimniecību patērētājiem, gan patērētājiem, kas nav mājsaimniecības. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,7 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā nav tādu mērķorientētu atbalsta pasākumu, kas jāņem vērā, novērtējot atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11). Tiek prognozēts, ka 2023. gadā budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzību pārvietotajām personām no Ukrainas saglabāsies stabilas, proti, 0,3 % no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Lietuvai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Lietuvai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Lietuvai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Lietuvai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Lietuvai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Lietuvai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs ekspansīva (– 0,8 % no IKP) augstas inflācijas kontekstā. Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (+ 0,9 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 % no IKP. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,0 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Lietuva plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, piemēram, investīcijas vietējo atjaunīgo energoresursu attīstībā un elektroenerģijas uzkrāšanas infrastruktūras uzstādīšanā, kas sekmēs Lietuvas centienus atslēgties no elektrotīkla, kurš darbojas sinhronā režīmā ar Krievijas un Baltkrievijas sistēmām. Minētos investīciju projektus daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs ekspansīva (– 0,8 % no IKP) augstas inflācijas kontekstā. Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (+ 0,9 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 % no IKP. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,0 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Lietuva plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, piemēram, investīcijas vietējo atjaunīgo energoresursu attīstībā un elektroenerģijas uzkrāšanas infrastruktūras uzstādīšanā, kas sekmēs Lietuvas centienus atslēgties no elektrotīkla, kurš darbojas sinhronā režīmā ar Krievijas un Baltkrievijas sistēmām. Minētos investīciju projektus daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,7 % no IKP. Samazinājumu 2024. gadā galvenokārt rada to pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kuri pieņemti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 37,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,4 % apmērā no IKP. Tas ir zemāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīta rādītājs, galvenokārt tāpēc, ka ir zemāki valdības izdevumi par starppatēriņu un lielāks nominālais IKP. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 36,6 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,7 % no IKP. Samazinājumu 2024. gadā galvenokārt rada to pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kuri pieņemti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 37,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,4 % apmērā no IKP. Tas ir zemāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīta rādītājs, galvenokārt tāpēc, ka ir zemāki valdības izdevumi par starppatēriņu un lielāks nominālais IKP. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 36,6 % 2023. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu enerģētikas atbalsta pasākumu. Komisija arī pieņem, ka tiks pakāpeniski izbeigti gandrīz visi enerģētikas atbalsta pasākumi (neto izmaksas 0,1 % apmērā no IKP 2024. gadā). Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu enerģētikas atbalsta pasākumu. Komisija arī pieņem, ka tiks pakāpeniski izbeigti gandrīz visi enerģētikas atbalsta pasākumi (neto izmaksas 0,1 % apmērā no IKP 2024. gadā). Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | 2023. gada stabilitātes programmā Lietuva plāno 2023. gadā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo budžeta bilanci – 1,0 % apmērā no IKP (14) – un saglabāt to visā atlikušajā programmas periodā. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance sasniegs – 0,6 % no IKP 2023. gadā un – 0,3 % no IKP 2024. gadā, tādējādi pārsniedzot vidēja termiņa budžeta mērķi. Piesardzīga fiskālā politika 2024. gad arī palīdzēs samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju un, ja tā būs noturīga, varētu izraisīt konkurētspējas zudumu. |
| --- | --- |

(24)

2023. gada stabilitātes programmā Lietuva plāno 2023. gadā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo budžeta bilanci – 1,0 % apmērā no IKP (14) – un saglabāt to visā atlikušajā programmas periodā. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance sasniegs – 0,6 % no IKP 2023. gadā un – 0,3 % no IKP 2024. gadā, tādējādi pārsniedzot vidēja termiņa budžeta mērķi. Piesardzīga fiskālā politika 2024. gad arī palīdzēs samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju un, ja tā būs noturīga, varētu izraisīt konkurētspējas zudumu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,7 %. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,7 %.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 4,0 % no IKP 2023. gadā līdz 3,9 % no IKP 2024. gadā. Mazākas investīcijas atspoguļo mazākas valsts finansētās investīcijas un mazākas investīcijas, ko finansē Savienība. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 4,0 % no IKP 2023. gadā līdz 3,9 % no IKP 2024. gadā. Mazākas investīcijas atspoguļo mazākas valsts finansētās investīcijas un mazākas investīcijas, ko finansē Savienība.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,4 % no IKP 2025. gadā un 0,9 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 37,7 % 2024. gada beigās līdz 38,6 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,4 % no IKP 2025. gadā un 0,9 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 37,7 % 2024. gada beigās līdz 38,6 % 2026. gada beigās.

| (28) | Lietuvas nodokļu ieņēmumi, izteikti kā IKP daļa, ir ievērojami zemāki par Savienības vidējo rādītāju, un tas ierobežo finansējumu, kas pieejams valsts izdevumiem par veselības aprūpi, sociālo aizsardzību un vispārējiem sabiedriskajiem pakalpojumiem. PVN iztrūkums (starpība starp plānotajiem PVN ieņēmumiem un iekasēto summu) joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā, lai gan provizoriskās aplēses liecina, ka 2021. gadā tas varētu būt ievērojami samazinājies. Ieņēmumi no īpašuma nodokļiem, kas ir vieni no nodokļiem, kuri vismazāk kaitē izaugsmei, 2021. gadā sasniedza tikai 0,3 % no IKP, kas ir aptuveni septiņas reizes mazāk nekā vidēji Savienībā. Lietuva iekasēja pusi no Savienības vidējā rādītāja no uzņēmumu ienākuma nodokļiem (kā daļu no IKP), tai bija daži no zemākajiem transporta nodokļiem Savienībā, un tā ir viena no nedaudzajām dalībvalstīm, kuras neiekasē ikgadēju automobiļiem piemērotu nodokli. Publiskie izdevumi sociālajai aizsardzībai 2015.–2021. gadā palielinājās, bet joprojām ir ievērojami zemāki par Savienības vidējo rādītāju. Tas nozīmē salīdzinoši zemu sociālo pabalstu līmeni un ierobežotu segumu, jo vecuma pensija ir viena no zemākajām Savienībā attiecībā pret ienākumiem no nodarbinātības. Izdevumi par vispārējiem sabiedriskajiem pakalpojumiem ir īpaši zemi, un minētie pakalpojumi saņem gandrīz uz pusi mazāk finansējuma (procentos no IKP) nekā vidēji Savienībā. Nepietiekami finanšu resursi veselības aprūpei rada ilgu gaidīšanas laiku un augstu neapmierināto medicīniskās aprūpes vajadzību līmeni, lielas personīgās izmaksas pacientiem un nespēju piedāvāt konkurētspējīgas algas veselības aprūpes speciālistiem. Lietuva 2021.–2023. gadā ieviesa vairākus nozīmīgus pastāvīgus izdevumu pasākumus (piemēram, publiskā sektora algu, pensiju un citu sociālo pabalstu palielināšanu), kurus pietiekami nepapildina atbilstoši finansēšanas pasākumi, un tas varētu ilgtermiņā apdraudēt Lietuvas fiskālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

(28)

Lietuvas nodokļu ieņēmumi, izteikti kā IKP daļa, ir ievērojami zemāki par Savienības vidējo rādītāju, un tas ierobežo finansējumu, kas pieejams valsts izdevumiem par veselības aprūpi, sociālo aizsardzību un vispārējiem sabiedriskajiem pakalpojumiem. PVN iztrūkums (starpība starp plānotajiem PVN ieņēmumiem un iekasēto summu) joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā, lai gan provizoriskās aplēses liecina, ka 2021. gadā tas varētu būt ievērojami samazinājies. Ieņēmumi no īpašuma nodokļiem, kas ir vieni no nodokļiem, kuri vismazāk kaitē izaugsmei, 2021. gadā sasniedza tikai 0,3 % no IKP, kas ir aptuveni septiņas reizes mazāk nekā vidēji Savienībā. Lietuva iekasēja pusi no Savienības vidējā rādītāja no uzņēmumu ienākuma nodokļiem (kā daļu no IKP), tai bija daži no zemākajiem transporta nodokļiem Savienībā, un tā ir viena no nedaudzajām dalībvalstīm, kuras neiekasē ikgadēju automobiļiem piemērotu nodokli. Publiskie izdevumi sociālajai aizsardzībai 2015.–2021. gadā palielinājās, bet joprojām ir ievērojami zemāki par Savienības vidējo rādītāju. Tas nozīmē salīdzinoši zemu sociālo pabalstu līmeni un ierobežotu segumu, jo vecuma pensija ir viena no zemākajām Savienībā attiecībā pret ienākumiem no nodarbinātības. Izdevumi par vispārējiem sabiedriskajiem pakalpojumiem ir īpaši zemi, un minētie pakalpojumi saņem gandrīz uz pusi mazāk finansējuma (procentos no IKP) nekā vidēji Savienībā. Nepietiekami finanšu resursi veselības aprūpei rada ilgu gaidīšanas laiku un augstu neapmierināto medicīniskās aprūpes vajadzību līmeni, lielas personīgās izmaksas pacientiem un nespēju piedāvāt konkurētspējīgas algas veselības aprūpes speciālistiem. Lietuva 2021.–2023. gadā ieviesa vairākus nozīmīgus pastāvīgus izdevumu pasākumus (piemēram, publiskā sektora algu, pensiju un citu sociālo pabalstu palielināšanu), kurus pietiekami nepapildina atbilstoši finansēšanas pasākumi, un tas varētu ilgtermiņā apdraudēt Lietuvas fiskālo ilgtspēju.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Lietuva 2022. gada 30. novembrī iesniedza pirmo maksājuma pieprasījumu, un Komisija pieņēma pozitīvu novērtējumu par 31 no 33 atskaites punktiem, kas aptver sešus no plāna septiņiem komponentiem, savukārt divi atskaites punkti, kas saistīti ar nodokļu reformām, tika novērtēti kā neapmierinoši izpildīti. Tāpēc Komisija ir aktivizējusi “maksājumu apturēšanas” procedūru, kas Lietuvai dod papildu laiku minēto atskaites punktu sasniegšanai, vienlaikus saņemot daļēju maksājumu 542,3 miljonu euro apmērā (atskaitot priekšfinansējumu), kas saistīts ar apmierinoši sasniegtajiem atskaites punktiem. Objektīvu apstākļu rezultātā, kuri saistīti ar enerģijas un būvmateriālu cenu pieaugumu un piegādes ķēdes ierobežojumiem Krievijas agresijas kara pret Ukrainu dēļ, Lietuva plāno iesniegt plāna grozījumus, kā arī jaunu REPowerEU nodaļu, lai paātrinātu ekonomikas dekarbonizāciju un samazinātu atkarību no fosilajām degvielām. Lietuva 2023. gada 30. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 1 800 000 000 EUR apmērā no mehānisma. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Lietuvas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Lietuva 2022. gada 30. novembrī iesniedza pirmo maksājuma pieprasījumu, un Komisija pieņēma pozitīvu novērtējumu par 31 no 33 atskaites punktiem, kas aptver sešus no plāna septiņiem komponentiem, savukārt divi atskaites punkti, kas saistīti ar nodokļu reformām, tika novērtēti kā neapmierinoši izpildīti. Tāpēc Komisija ir aktivizējusi “maksājumu apturēšanas” procedūru, kas Lietuvai dod papildu laiku minēto atskaites punktu sasniegšanai, vienlaikus saņemot daļēju maksājumu 542,3 miljonu euro apmērā (atskaitot priekšfinansējumu), kas saistīts ar apmierinoši sasniegtajiem atskaites punktiem. Objektīvu apstākļu rezultātā, kuri saistīti ar enerģijas un būvmateriālu cenu pieaugumu un piegādes ķēdes ierobežojumiem Krievijas agresijas kara pret Ukrainu dēļ, Lietuva plāno iesniegt plāna grozījumus, kā arī jaunu REPowerEU nodaļu, lai paātrinātu ekonomikas dekarbonizāciju un samazinātu atkarību no fosilajām degvielām. Lietuva 2023. gada 30. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 1 800 000 000 EUR apmērā no mehānisma. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Lietuvas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija visus Lietuvas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Lietuvā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Lietuvas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Lietuvā.

| (31) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Lietuvā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar veselības aprūpes sistēmu, sociālajiem pakalpojumiem un sociālajiem mājokļiem, enerģētiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Lietuvā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar veselības aprūpes sistēmu, sociālajiem pakalpojumiem un sociālajiem mājokļiem, enerģētiku un zaļo pārkārtošanos.

| (32) | Veselības rezultāti Lietuvā liecina par vienu no zemākajiem paredzamā mūža ilguma rādītājiem Savienībā. Salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju Lietuvā joprojām ir augsts novēršamās un attālināmās mirstības līmenis. Lietuvā ir augsts to hospitalizācijas gadījumu skaits, no kuriem var izvairīties, un augstākais pašnāvību izraisītas mirstības rādītājs Savienībā. Tas izceļ nepieciešamību uzlabot veselības aprūpes efektivitāti un nepieciešamību Lietuvas veselības aprūpes pieejā veikt vairāk profilaktisku pasākumu. Problēmas veselības aprūpes nozarē saasina darbaspēka trūkums, prasmju neatbilstība un veselības aprūpes speciālistu nevienmērīgais sadalījums, kas ierobežo piekļuvi primārajai veselības aprūpei un tās sniegšanu. Lietuvas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti būtiski pasākumi, piemēram, reforma, kas pārveidos slimnīcu tīklu un neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus, kā arī investīcijas veselības aprūpes iestāžu modernizācijā un infekcijas slimību klasteru centru infrastruktūras būvniecībā. Paredzams, ka minētie pasākumi, kad tie būs īstenoti, palīdzēs risināt dažus no galvenajiem problēmjautājumiem. Tomēr papildus atveseļošanas un noturības plānā iekļautajiem pasākumiem ir vajadzīgi papildu centieni, lai vēl vairāk stiprinātu primāro aprūpi un paplašinātu profilaktisko aprūpi, tostarp lai padarītu veselības aprūpes sistēmu noturīgāku. |
| --- | --- |

(32)

Veselības rezultāti Lietuvā liecina par vienu no zemākajiem paredzamā mūža ilguma rādītājiem Savienībā. Salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju Lietuvā joprojām ir augsts novēršamās un attālināmās mirstības līmenis. Lietuvā ir augsts to hospitalizācijas gadījumu skaits, no kuriem var izvairīties, un augstākais pašnāvību izraisītas mirstības rādītājs Savienībā. Tas izceļ nepieciešamību uzlabot veselības aprūpes efektivitāti un nepieciešamību Lietuvas veselības aprūpes pieejā veikt vairāk profilaktisku pasākumu. Problēmas veselības aprūpes nozarē saasina darbaspēka trūkums, prasmju neatbilstība un veselības aprūpes speciālistu nevienmērīgais sadalījums, kas ierobežo piekļuvi primārajai veselības aprūpei un tās sniegšanu. Lietuvas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti būtiski pasākumi, piemēram, reforma, kas pārveidos slimnīcu tīklu un neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus, kā arī investīcijas veselības aprūpes iestāžu modernizācijā un infekcijas slimību klasteru centru infrastruktūras būvniecībā. Paredzams, ka minētie pasākumi, kad tie būs īstenoti, palīdzēs risināt dažus no galvenajiem problēmjautājumiem. Tomēr papildus atveseļošanas un noturības plānā iekļautajiem pasākumiem ir vajadzīgi papildu centieni, lai vēl vairāk stiprinātu primāro aprūpi un paplašinātu profilaktisko aprūpi, tostarp lai padarītu veselības aprūpes sistēmu noturīgāku.

| (33) | Sociālo pakalpojumu plānošanu un sniegšanu kavē tas, ka pašvaldības nav pietiekami iesaistījušas nevalstiskās organizācijas, kā arī tas, ka sociālās palīdzības un mācību pasākumu integrācija aktīvā darba tirgus politikā, jo īpaši attiecībā uz bezdarbniekiem, joprojām ir nepietiekama. Lietuva ir panākusi zināmu progresu, jo dažās pašvaldībās ir pabeigti izmēģinājuma projekti par integrētu pakalpojumu sniegšanu bezdarbniekiem, un visām pašvaldībām tika sniegts ieteikums no 2023. gada piemērot minēto projektu metodiku savām nodarbinātības veicināšanas programmām. Lai gan tas ir solis pareizajā virzienā, tā ietekme vēl nav jūtama, un ir vajadzīgi turpmāki centieni. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti svarīgi pasākumi, piemēram, minimālo ienākumu shēmas reforma un nodokļu un pabalstu sistēmas reforma, kā arī apdrošināšanas seguma palielināšana bezdarba gadījumā. Paredzams, ka šie pasākumi, kad tie būs īstenoti, palīdzēs risināt dažus no galvenajiem sociālās aizsardzības problēmjautājumiem. Tomēr līdztekus plānā iekļautajiem pasākumiem ir vajadzīgi papildu centieni, kuru mērķis ir uzlabot sociālo pakalpojumu plānošanu un sniegšanu. |
| --- | --- |

(33)

Sociālo pakalpojumu plānošanu un sniegšanu kavē tas, ka pašvaldības nav pietiekami iesaistījušas nevalstiskās organizācijas, kā arī tas, ka sociālās palīdzības un mācību pasākumu integrācija aktīvā darba tirgus politikā, jo īpaši attiecībā uz bezdarbniekiem, joprojām ir nepietiekama. Lietuva ir panākusi zināmu progresu, jo dažās pašvaldībās ir pabeigti izmēģinājuma projekti par integrētu pakalpojumu sniegšanu bezdarbniekiem, un visām pašvaldībām tika sniegts ieteikums no 2023. gada piemērot minēto projektu metodiku savām nodarbinātības veicināšanas programmām. Lai gan tas ir solis pareizajā virzienā, tā ietekme vēl nav jūtama, un ir vajadzīgi turpmāki centieni. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti svarīgi pasākumi, piemēram, minimālo ienākumu shēmas reforma un nodokļu un pabalstu sistēmas reforma, kā arī apdrošināšanas seguma palielināšana bezdarba gadījumā. Paredzams, ka šie pasākumi, kad tie būs īstenoti, palīdzēs risināt dažus no galvenajiem sociālās aizsardzības problēmjautājumiem. Tomēr līdztekus plānā iekļautajiem pasākumiem ir vajadzīgi papildu centieni, kuru mērķis ir uzlabot sociālo pakalpojumu plānošanu un sniegšanu.

| (34) | Lietuvā piekļuve sociālajiem mājokļiem ir ierobežota. Aptuveni 9 700 ģimeņu (gandrīz 19 000 cilvēku) 2022. gada beigās gaidīja sociālos mājokļus, un vidējais gaidīšanas laiks bija 5,85 gadi. Sociālo mājokļu vispārējā kvalitāte joprojām ir zema. Lai gan Lietuva ir veikusi dažus reformu pasākumus sociālo mājokļu jomā, tostarp ieviešot tiesības prioritāti piešķirt viena vecāka ģimenēm, palielinot ienākumu un aktīvu ierobežojumus, kad tiek novērtēta kandidātu atbilstība, un pievienojot īpašus noteikumus valsts ārkārtas situācijas vai karantīnas gadījumā, pašlaik trūkst vispārējas stratēģijas par to, kā novērst minētos hroniskos trūkumus un uzlabot sociālo mājokļu kvalitāti. |
| --- | --- |

(34)

Lietuvā piekļuve sociālajiem mājokļiem ir ierobežota. Aptuveni 9 700 ģimeņu (gandrīz 19 000 cilvēku) 2022. gada beigās gaidīja sociālos mājokļus, un vidējais gaidīšanas laiks bija 5,85 gadi. Sociālo mājokļu vispārējā kvalitāte joprojām ir zema. Lai gan Lietuva ir veikusi dažus reformu pasākumus sociālo mājokļu jomā, tostarp ieviešot tiesības prioritāti piešķirt viena vecāka ģimenēm, palielinot ienākumu un aktīvu ierobežojumus, kad tiek novērtēta kandidātu atbilstība, un pievienojot īpašus noteikumus valsts ārkārtas situācijas vai karantīnas gadījumā, pašlaik trūkst vispārējas stratēģijas par to, kā novērst minētos hroniskos trūkumus un uzlabot sociālo mājokļu kvalitāti.

| (35) | Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Lietuva ir veiksmīgi atteikusies no gāzes, naftas, elektroenerģijas un ogļu importa no Krievijas, pārvirzot enerģijas importu caur sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli Klaipēdā, naftas termināli Būtinģē, jauno gāzes starpsavienojumu ar Poliju, uzlaboto starpsavienojumu ar Latviju un esošajiem elektroenerģijas starpsavienojumiem ar Poliju, Latviju un Zviedriju. Lietuvas dabasgāzes patēriņš laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 41 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (15) noteikto 15 % samazinājuma mērķrādītāju, kas skaidrojams galvenokārt ar to, ka enerģijas cenu straujas paaugstināšanās dēļ krities gāzes pieprasījums ķīmiskās rūpniecības nozarē. Lietuva varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (16). Tomēr Lietuvas energoapgāde joprojām ir ļoti atkarīga no importa. Tā importē aptuveni divas trešdaļas no bruto elektroenerģijas pieprasījuma un gandrīz visu savu naftu un gāzi. Turklāt nafta un gāze veido trīs ceturtdaļas no valsts energoresursu struktūras. |
| --- | --- |

(35)

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Lietuva ir veiksmīgi atteikusies no gāzes, naftas, elektroenerģijas un ogļu importa no Krievijas, pārvirzot enerģijas importu caur sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli Klaipēdā, naftas termināli Būtinģē, jauno gāzes starpsavienojumu ar Poliju, uzlaboto starpsavienojumu ar Latviju un esošajiem elektroenerģijas starpsavienojumiem ar Poliju, Latviju un Zviedriju. Lietuvas dabasgāzes patēriņš laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 41 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (15) noteikto 15 % samazinājuma mērķrādītāju, kas skaidrojams galvenokārt ar to, ka enerģijas cenu straujas paaugstināšanās dēļ krities gāzes pieprasījums ķīmiskās rūpniecības nozarē. Lietuva varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (16). Tomēr Lietuvas energoapgāde joprojām ir ļoti atkarīga no importa. Tā importē aptuveni divas trešdaļas no bruto elektroenerģijas pieprasījuma un gandrīz visu savu naftu un gāzi. Turklāt nafta un gāze veido trīs ceturtdaļas no valsts energoresursu struktūras.

| (36) | Augsto enerģijas pieprasījumu nosaka liels un novecojis transporta parks, kurā joprojām netiek pietiekami izmantots sabiedriskais transports un dzelzceļš, kā arī liels energoneefektīvu ēku skaits un ļoti energoietilpīgas nozares. Rūpniecība veidoja 58 % no Lietuvas kopējā gāzes patēriņa pirms enerģētikas krīzes. Papildu centieni samazināt energointensitāti minētajās nozarēs, veicinot industriālo pārveidi, tostarp inovatīvus ražošanas procesus, un arī turpmāk veicinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, samazinātu Lietuvas atkarību no enerģijas importa. Lietuvā joprojām ir vāji stimuli izvēlēties mazāk piesārņojošus transportlīdzekļus, savukārt sabiedriskā transporta sistēma ir sadrumstalota un cieš no koordinācijas trūkuma. Tāpēc mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu veicināšana joprojām ir prioritāte. Tajā pašā laikā daudzdzīvokļu ēku renovācijas rādītāji joprojām ir pārāk zemi, lai līdz 2050. gadam sasniegtu nozares klimatneitralitātes mērķus. Tas liecina, ka ir jāuzlabo renovācijas procedūras un stimuli un jāatbalsta privātā sektora spēja īstenot renovācijas projektus. Lietuvai joprojām ir viens no vissliktākajiem rādītājiem Savienībā enerģētiskās nabadzības ziņā, kas var vēl vairāk saasināties vēl viena noturīga enerģijas cenu pieauguma gadījumā un ja turpināsies lēns renovācijas temps. |
| --- | --- |

(36)

Augsto enerģijas pieprasījumu nosaka liels un novecojis transporta parks, kurā joprojām netiek pietiekami izmantots sabiedriskais transports un dzelzceļš, kā arī liels energoneefektīvu ēku skaits un ļoti energoietilpīgas nozares. Rūpniecība veidoja 58 % no Lietuvas kopējā gāzes patēriņa pirms enerģētikas krīzes. Papildu centieni samazināt energointensitāti minētajās nozarēs, veicinot industriālo pārveidi, tostarp inovatīvus ražošanas procesus, un arī turpmāk veicinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, samazinātu Lietuvas atkarību no enerģijas importa. Lietuvā joprojām ir vāji stimuli izvēlēties mazāk piesārņojošus transportlīdzekļus, savukārt sabiedriskā transporta sistēma ir sadrumstalota un cieš no koordinācijas trūkuma. Tāpēc mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu veicināšana joprojām ir prioritāte. Tajā pašā laikā daudzdzīvokļu ēku renovācijas rādītāji joprojām ir pārāk zemi, lai līdz 2050. gadam sasniegtu nozares klimatneitralitātes mērķus. Tas liecina, ka ir jāuzlabo renovācijas procedūras un stimuli un jāatbalsta privātā sektora spēja īstenot renovācijas projektus. Lietuvai joprojām ir viens no vissliktākajiem rādītājiem Savienībā enerģētiskās nabadzības ziņā, kas var vēl vairāk saasināties vēl viena noturīga enerģijas cenu pieauguma gadījumā un ja turpināsies lēns renovācijas temps.

| (37) | Lietuvas elektroenerģijas tīkls, tāpat kā pārējo Baltijas valstu elektrotīkli, joprojām ir pakļauts riskam, jo tas ir sinhronizēts ar BRELL (Baltkrievijas, Krievijas, Igaunijas, Lietuvas un Latvijas) elektrotīklu. Elektrotīkla reģionālā sinhronizācija ar pārējo Savienību virzās uz priekšu, taču tā vēl nav pabeigta (paredzams, ka tā tiks pabeigta līdz 2025. gadam). Šajā nolūkā ir nepieciešama sadarbība ar Latviju un Igauniju. Lietuva palielina enerģijas ražošanu vietējā līmenī; tā ir veikusi pasākumus, lai racionalizētu atļauju piešķiršanas procedūras un veicinātu elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgiem energoresursiem, kā rezultātā laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam ievērojami palielinājās saules un vēja enerģijas ražošanas jauda. Tomēr, lai Lietuva atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, ir vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju paaugstināšanai. |
| --- | --- |

(37)

Lietuvas elektroenerģijas tīkls, tāpat kā pārējo Baltijas valstu elektrotīkli, joprojām ir pakļauts riskam, jo tas ir sinhronizēts ar BRELL (Baltkrievijas, Krievijas, Igaunijas, Lietuvas un Latvijas) elektrotīklu. Elektrotīkla reģionālā sinhronizācija ar pārējo Savienību virzās uz priekšu, taču tā vēl nav pabeigta (paredzams, ka tā tiks pabeigta līdz 2025. gadam). Šajā nolūkā ir nepieciešama sadarbība ar Latviju un Igauniju. Lietuva palielina enerģijas ražošanu vietējā līmenī; tā ir veikusi pasākumus, lai racionalizētu atļauju piešķiršanas procedūras un veicinātu elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgiem energoresursiem, kā rezultātā laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam ievērojami palielinājās saules un vēja enerģijas ražošanas jauda. Tomēr, lai Lietuva atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, ir vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju paaugstināšanai.

| (38) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Kopš 2015. gada brīvo darbvietu rādītājs ir palielinājies lielākajā daļā galveno nozaru, piemēram, būvniecībā (no 0,8 % līdz 1,5 % 2021. gadā) un apstrādes rūpniecībā (no 1,4 % līdz 1,8 % 2021. gadā). Tomēr šis rādītājs 2021. gadā joprojām bija zemāks par Savienības vidējo rādītāju, proti, attiecīgi 3,6 % un 1,9 %. Pēdējos gados Lietuvā ir ziņots par darbaspēka trūkumu 28 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai nepieciešamas īpašas prasmes vai zināšanas. Konkrētāk, tika ziņots, ka darbaspēka trūkums ir faktors, kas 2022. gadā ierobežoja izlaidi rūpniecībā un būvniecībā. |
| --- | --- |

(38)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Kopš 2015. gada brīvo darbvietu rādītājs ir palielinājies lielākajā daļā galveno nozaru, piemēram, būvniecībā (no 0,8 % līdz 1,5 % 2021. gadā) un apstrādes rūpniecībā (no 1,4 % līdz 1,8 % 2021. gadā). Tomēr šis rādītājs 2021. gadā joprojām bija zemāks par Savienības vidējo rādītāju, proti, attiecīgi 3,6 % un 1,9 %. Pēdējos gados Lietuvā ir ziņots par darbaspēka trūkumu 28 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai nepieciešamas īpašas prasmes vai zināšanas. Konkrētāk, tika ziņots, ka darbaspēka trūkums ir faktors, kas 2022. gadā ierobežoja izlaidi rūpniecībā un būvniecībā.

| (39) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (17) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(39)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (17) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (40) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Lietuvai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu, |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Lietuvai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Lietuvai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Saglabājot stabilu fiskālo stāvokli 2024. gadā, saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt veikt investīcijas un reformas, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, un saglabāt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Stiprināt veselības aprūpes un sociālās aizsardzības atbilstību un uzlabot vispārējos sabiedriskos pakalpojumus.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna stabilu īstenošanu un ātri pabeigt REPowerEU nodaļu, lai nekavējoties sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Stiprināt primāro aprūpi un paplašināt profilaktisko aprūpi, lai cita starpā padarītu veselības aprūpes sistēmu noturīgāku. Uzlabot sociālo pakalpojumu plānošanu un sniegšanu. Uzlabot sociālo mājokļu pieejamību un kvalitāti.

4.

Vēl vairāk samazināt atkarību no fosilajām degvielām un importētas enerģijas, paātrinot atjaunīgo energoresursu ieviešanu, jo īpaši nodrošinot pietiekamu tīkla jaudu un piekļuvi, nodrošinot rūpnieciskās ražošanas pārveidi un dekarbonizāciju un palielinot sabiedriskā un ilgtspējīga transporta izmantošanu, kā arī padarot ēkas energoefektīvākas, cita starpā lai samazinātu enerģētisko nabadzību. Nodrošināt pietiekamu elektrotīklu starpsavienojumu jaudu, lai palielinātu piegādes drošību, turpinot savlaicīgu sinhronizāciju ar Savienības elektrotīklu. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10477/2021 INIT; ST 10477/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 68. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Lietuvas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 120. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Lietuvas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 14,0 %.

12

(13)  Prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

13

(14)  Strukturālā bilance (cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējos un pagaidu pasākumus), ko Komisija pārrēķinājusi, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, norāda uz strukturālo deficītu 0,6 % apmērā no IKP 2023. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2024. gadā.

14

(15)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

16

(17)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

17

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/145 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/145

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Luksemburgas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/16)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Luksemburgu kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Luksemburgas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Luksemburgu kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Luksemburgas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Luksemburga savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 21. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Luksemburga ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburga savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 21. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Luksemburga ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Luksemburga 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 27. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Luksemburgas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburga 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 27. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Luksemburgas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Luksemburgu publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Luksemburga ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Luksemburga īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Luksemburgas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Luksemburgu publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Luksemburga ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Luksemburga īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Luksemburgas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Luksemburgu un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Luksemburgā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Konkrētāk, neaizsargātība saistībā ar augstajām mājokļu cenām un augsto mājsaimniecību parādu pēdējā laikā ir palielinājusies, taču kopumā šķiet, ka tā līdz šim ir ierobežota, un paredzams, ka vidējā termiņā tā mazināsies. Spēcīgs iedzīvotāju skaita pieaugums kopā ar pieaugošiem hipotekārajiem kredītiem, ko stimulēja fiskālais atbalsts, ir palielinājis pieprasījumu pēc mājokļiem, savukārt piedāvājumu ierobežo tas, ka ir maz apbūvei pieejamas zemes, kā arī zemes īpašumu uzkrāšana. Arvien pieaugošā atšķirība starp mājokļu pieprasījumu un piedāvājumu ir izraisījusi mājokļu cenu spēcīgu pieaugumu, pieaug arī mājokļu cenu pārāk augstas novērtēšanas risks un pasliktinās mājokļu pieejamība cenas ziņā. Procentu likmju pieaugums ir izraisījis pavērsienu tirgū: mājokļu cenas 2022. gada beigās acīmredzami samazinājās, un mājokļu darījumu skaits strauji saruka. Tomēr nav gaidāma krasa mājokļu cenu korekcija, jo ienākumu līmenis joprojām ir labs un paredzams, ka piedāvājuma deficīts turpināsies. Mājsaimniecību parāds izmantojamo ienākumu ziņā ir ļoti liels, un tas ir palielinājies, savukārt aizņēmumi 2022. gada beigās nedaudz samazinājās. Arī mājsaimniecību finanšu aktīvi ir ievērojami, līdz ar augstāku ienākumu un labklājības līmeni pieaug parādsaistības, un banku sektors ir stabils, kas kopumā mazina makrofinansiālos riskus. Papildu politikas centieni, piemēram, pastiprināt un par prioritāti noteikt neseno pasākumu pieņemšanu un īstenošanu, tostarp periodiskie nodokļi, kuru mērķis ir palielināt apbūvējamas zemes piedāvājumu, apvienojumā ar notiekošo zemes izmantošanas plānošanas reformu, varētu palīdzēt palielināt mājokļu piedāvājumu, jo īpaši, nodrošinot cenas ziņā pieejamus un sociālus mājokļus, kas paredzēti tiem, kuriem tie visvairāk nepieciešami. Varētu uzlabot arī īres tirgus efektivitāti. Turklāt, samazinot hipotekāro procentu atskaitījumus, kas nesen tika ievērojami palielināti, tiktu mazināti fiskālie stimuli aizņemties, kas veicina augstās mājokļu cenas. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Luksemburgu un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Luksemburgā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Konkrētāk, neaizsargātība saistībā ar augstajām mājokļu cenām un augsto mājsaimniecību parādu pēdējā laikā ir palielinājusies, taču kopumā šķiet, ka tā līdz šim ir ierobežota, un paredzams, ka vidējā termiņā tā mazināsies. Spēcīgs iedzīvotāju skaita pieaugums kopā ar pieaugošiem hipotekārajiem kredītiem, ko stimulēja fiskālais atbalsts, ir palielinājis pieprasījumu pēc mājokļiem, savukārt piedāvājumu ierobežo tas, ka ir maz apbūvei pieejamas zemes, kā arī zemes īpašumu uzkrāšana. Arvien pieaugošā atšķirība starp mājokļu pieprasījumu un piedāvājumu ir izraisījusi mājokļu cenu spēcīgu pieaugumu, pieaug arī mājokļu cenu pārāk augstas novērtēšanas risks un pasliktinās mājokļu pieejamība cenas ziņā. Procentu likmju pieaugums ir izraisījis pavērsienu tirgū: mājokļu cenas 2022. gada beigās acīmredzami samazinājās, un mājokļu darījumu skaits strauji saruka. Tomēr nav gaidāma krasa mājokļu cenu korekcija, jo ienākumu līmenis joprojām ir labs un paredzams, ka piedāvājuma deficīts turpināsies. Mājsaimniecību parāds izmantojamo ienākumu ziņā ir ļoti liels, un tas ir palielinājies, savukārt aizņēmumi 2022. gada beigās nedaudz samazinājās. Arī mājsaimniecību finanšu aktīvi ir ievērojami, līdz ar augstāku ienākumu un labklājības līmeni pieaug parādsaistības, un banku sektors ir stabils, kas kopumā mazina makrofinansiālos riskus. Papildu politikas centieni, piemēram, pastiprināt un par prioritāti noteikt neseno pasākumu pieņemšanu un īstenošanu, tostarp periodiskie nodokļi, kuru mērķis ir palielināt apbūvējamas zemes piedāvājumu, apvienojumā ar notiekošo zemes izmantošanas plānošanas reformu, varētu palīdzēt palielināt mājokļu piedāvājumu, jo īpaši, nodrošinot cenas ziņā pieejamus un sociālus mājokļus, kas paredzēti tiem, kuriem tie visvairāk nepieciešami. Varētu uzlabot arī īres tirgus efektivitāti. Turklāt, samazinot hipotekāro procentu atskaitījumus, kas nesen tika ievērojami palielināti, tiktu mazināti fiskālie stimuli aizņemties, kas veicina augstās mājokļu cenas.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Luksemburgas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 0,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,2 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds nedaudz palielinājās no 24,5 % no IKP 2021. gada beigās līdz 24,6 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Luksemburgas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 0,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,2 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds nedaudz palielinājās no 24,5 % no IKP 2021. gada beigās līdz 24,6 % 2022. gada beigās.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra produktu nodokļu samazināšanu ar mērķi pazemināt patēriņa cenu benzīnam, dīzeļdegvielai un kurināmajam par 7,5 centiem litrā, savukārt fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra enerģijas nodokļa kredīta (7) ieviešanu, atbalstu uzņēmumiem, kurus ietekmēja augošās enerģijas cenas, un gāzes cenu pieauguma ierobežošanu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 1,0 % 2021. gadā līdz 0,2 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra produktu nodokļu samazināšanu ar mērķi pazemināt patēriņa cenu benzīnam, dīzeļdegvielai un kurināmajam par 7,5 centiem litrā, savukārt fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra enerģijas nodokļa kredīta (7) ieviešanu, atbalstu uzņēmumiem, kurus ietekmēja augošās enerģijas cenas, un gāzes cenu pieauguma ierobežošanu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 1,0 % 2021. gadā līdz 0,2 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Luksemburgai (8) 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Luksemburgai (8) 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (9) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 0,9 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Luksemburga atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,1 % no IKP (0,1 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (10). Tādēļ Luksemburga saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme 1,3 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 0,5 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP). Vienlaikus neto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu veicināja arī subsīdijas, citi kārtējie izdevumi un starppatēriņš (0,3 % no IKP). Tādēļ Luksemburga pietiekami nekontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme bija tikai daļēji saistīta ar pasākumiem enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksām, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (9) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 0,9 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Luksemburga atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,1 % no IKP (0,1 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (10). Tādēļ Luksemburga saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme 1,3 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 0,5 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP). Vienlaikus neto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu veicināja arī subsīdijas, citi kārtējie izdevumi un starppatēriņš (0,3 % no IKP). Tādēļ Luksemburga pietiekami nekontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamā ekspansīvā ietekme bija tikai daļēji saistīta ar pasākumiem enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksām, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,4 % un 2024. gadā – par 3,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts zemāks reālā IKP pieaugums, proti, 1,6 % 2023. gadā un 2,4 % 2024. gadā, galvenokārt tāpēc, ka samazināsies neto eksporta izaugsmes ietekme 2023. gadā un iekšzemes pieprasījums 2024. gadā (11). |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,4 % un 2024. gadā – par 3,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts zemāks reālā IKP pieaugums, proti, 1,6 % 2023. gadā un 2,4 % 2024. gadā, galvenokārt tāpēc, ka samazināsies neto eksporta izaugsmes ietekme 2023. gadā un iekšzemes pieprasījums 2024. gadā (11).

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības bilance 2023. gadā pasliktināsies līdz deficītam 1,5 % apmērā no IKP. Pasliktināšanās 2023. gadā galvenokārt atspoguļo papildu pasākumus mājsaimniecību un uzņēmumu ienākumu atbalstam augsto enerģijas cenu un inflācijas dēļ. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 24,6 % 2022. gada beigās līdz 26,1 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 1,7 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi tas ir nedaudz lielāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt sakarā ar nedaudz mazākiem nodokļu ieņēmumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota nedaudz mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 25,9 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi atšķirība ir saistīta ar lielāku nominālā IKP pieaugumu 2023. gadā. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības bilance 2023. gadā pasliktināsies līdz deficītam 1,5 % apmērā no IKP. Pasliktināšanās 2023. gadā galvenokārt atspoguļo papildu pasākumus mājsaimniecību un uzņēmumu ienākumu atbalstam augsto enerģijas cenu un inflācijas dēļ. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 24,6 % 2022. gada beigās līdz 26,1 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 1,7 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi tas ir nedaudz lielāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt sakarā ar nedaudz mazākiem nodokļu ieņēmumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota nedaudz mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 25,9 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi atšķirība ir saistīta ar lielāku nominālā IKP pieaugumu 2023. gadā.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši gāzes cenu pieauguma ierobežošanu, subsidējot mājsaimniecību enerģijas izmaksas un tīkla maksas, elektroenerģijas cenu stabilizēšanu, izmantojot subsīdijas mājsaimniecībām, un pasākumus uzņēmumu atbalstam, kā arī jaunus pasākumus. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). Daži pasākumi 2023. gadā ir vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, bet vairākums pasākumu nav iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (13), veidos 0,6 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,4 % no IKP 2022. gadā). |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši gāzes cenu pieauguma ierobežošanu, subsidējot mājsaimniecību enerģijas izmaksas un tīkla maksas, elektroenerģijas cenu stabilizēšanu, izmantojot subsīdijas mājsaimniecībām, un pasākumus uzņēmumu atbalstam, kā arī jaunus pasākumus. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). Daži pasākumi 2023. gadā ir vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, bet vairākums pasākumu nav iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (13), veidos 0,6 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,4 % no IKP 2022. gadā).

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Luksemburgai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (14), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Luksemburgai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Luksemburgai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Luksemburgai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (14), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Luksemburgai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Luksemburgai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,5 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 0,9 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme 1,3 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu pieaugumu par 0,3 % no IKP mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tāpēc valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme tikai daļēji ir saistīta ar mērķtiecīgo atbalstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvu pieaugumu cita starpā veicina arī sociālie pabalsti, kas nav natūrā, subsīdijas, kas saistītas ar vispārējiem pasākumiem enerģētikas jomā, pastāvīgs algu pieaugums publiskajā sektorā, vienreizēja iemaksa Savienības budžetā un PVN likmju samazināšana. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā. Luksemburga plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (15). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, sabiedriskā transporta elektrifikācijā, tramvaju un dzelzceļa tīkla stiprināšanā, klimata un enerģētikas fondā fotoelementu paneļu iegādes atbalstam, sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijā un digitālo sakaru drošībā (kvantu tehnoloģija), ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,5 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 0,9 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme 1,3 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu pieaugumu par 0,3 % no IKP mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tāpēc valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme tikai daļēji ir saistīta ar mērķtiecīgo atbalstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvu pieaugumu cita starpā veicina arī sociālie pabalsti, kas nav natūrā, subsīdijas, kas saistītas ar vispārējiem pasākumiem enerģētikas jomā, pastāvīgs algu pieaugums publiskajā sektorā, vienreizēja iemaksa Savienības budžetā un PVN likmju samazināšana. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā. Luksemburga plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (15). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, sabiedriskā transporta elektrifikācijā, tramvaju un dzelzceļa tīkla stiprināšanā, klimata un enerģētikas fondā fotoelementu paneļu iegādes atbalstam, sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijā un digitālo sakaru drošībā (kvantu tehnoloģija), ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,7 % no IKP. Pieaugums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo atbalsta pasākumu paplašināšanu, lai aizsargātu mājsaimniecību un uzņēmumu ienākumus pret inflācijas kāpuma ietekmi. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 27,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,5 % apmērā no IKP. Tas ir nedaudz mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt sakarā ar darba ņēmēju atalgojuma un sociālo pārvedumu mazāku pieaugumu saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 27,0 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,7 % no IKP. Pieaugums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo atbalsta pasākumu paplašināšanu, lai aizsargātu mājsaimniecību un uzņēmumu ienākumus pret inflācijas kāpuma ietekmi. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 27,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,5 % apmērā no IKP. Tas ir nedaudz mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt sakarā ar darba ņēmēju atalgojuma un sociālo pārvedumu mazāku pieaugumu saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 27,0 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts pagarināt enerģētikas atbalsta pasākumu termiņu līdz 2024. gada beigām. Komisija pašlaik pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,5 % no IKP (16) salīdzinājumā ar 1,1 % no IKP 2023. gadā. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Lielākā daļa no tiem pilnībā nesaglabā cenu signālu, lai samazinātu enerģijas pieprasījumu un palielinātu energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts pagarināt enerģētikas atbalsta pasākumu termiņu līdz 2024. gada beigām. Komisija pašlaik pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,5 % no IKP (16) salīdzinājumā ar 1,1 % no IKP 2023. gadā. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Lielākā daļa no tiem pilnībā nesaglabā cenu signālu, lai samazinātu enerģijas pieprasījumu un palielinātu energoefektivitāti.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (17). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (18) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,8 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz 2023. gadā, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (17). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (18) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,8 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz 2023. gadā, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,9 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,9 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas 2023. un 2024. gadā saglabāsies stabilas, proti, 4,5 % apmērā no IKP. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas, kuru mērķis ir veicināt enerģētikas un digitālo pārkārtošanos, kas arī ir daļa no Atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas 2023. un 2024. gadā saglabāsies stabilas, proti, 4,5 % apmērā no IKP. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas, kuru mērķis ir veicināt enerģētikas un digitālo pārkārtošanos, kas arī ir daļa no Atveseļošanas un noturības plāna.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,0 % no IKP 2025. gadā un 0,8 % līdz 2026. gadam, un tad mazliet pieaugs līdz 0,9 % 2027. gadā. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 27,5 % 2024. gada beigās līdz 29,0 % 2027. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,0 % no IKP 2025. gadā un 0,8 % līdz 2026. gadam, un tad mazliet pieaugs līdz 0,9 % 2027. gadā. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 27,5 % 2024. gada beigās līdz 29,0 % 2027. gada beigās.

| (28) | Demogrāfisko tendenču ietekme uz valdības izdevumiem nākamajās desmitgadēs kļūs izteiktāka, jo paredzams, ka pensionāru skaits uz vienu darba ņēmēju pastāvīgi pieaugs sakarā ar sabiedrības novecošanos un neto migrācijas plūsmu palēnināšanos. Ja politika netiks mainīta, Luksemburga saskarsies ar vienu no Savienībā straujākajiem pensiju izdevumu palielinājumiem kā IKP daļu, kas saskaņā ar prognozēm līdz 2070. gadam divkāršosies līdz aptuveni 18 % no IKP, kas ir augstākais rādītājs Savienībā. Tas radīs ievērojamu valsts parāda pieaugumu, apdraudot valsts finanšu ilgtspēju. Atveseļošanas un noturības plānā nav aplūkota pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēja. Konkrēti, minētajā plānā nav aplūkota priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu negatīvā ietekme un finansiālie stimuli priekšlaicīgi pamest darba tirgu, kas veicina gados vecāku darba ņēmēju zemo nodarbinātības līmeni. Faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanai būtu labvēlīga makroekonomiskā ietekme un potenciāls samazināt izdevumus pensijām, jo augstāks gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis veicinātu ekonomikas izaugsmi. Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu Savienībā ir būtiska, lai: i) novērstu konkurences izkropļojumus starp uzņēmumiem, ii) nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem un iii) aizsargātu valsts finanses. Luksemburga ir maza atvērta ekonomika ar lielu starptautisku finanšu nozari, kas būtiskā mērā izskaidro lielu finanšu plūsmu pastāvēšanu. Tomēr minētās plūsmas atspoguļo arī daudzu ārvalstniekiem piederošu uzņēmumu klātbūtni valstī, kuri ir iesaistīti uzņēmuma grupas iekšējā finanšu līdzekļu pārvaldībā. Īpašas bažas rada tas, ka netiek ieturēti nodokļi vai veikti līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem uz tādām zemu vai nulles nodokļu jurisdikcijām, kas nav iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nesadarbojas (19). Luksemburgā bāzētu uzņēmumu izejošajiem procentu un honorāru maksājumiem uz trešo valstu jurisdikcijām var piemērot nelielus nodokļus vai tos neaplikt ar nodokļiem, ja šie maksājumi netiek aplikti ar nodokli vai tiek aplikti ar zemu nodokli saņēmējā jurisdikcijā. Luksemburga ir veikusi dažus pasākumus, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu. Tomēr līdz šim šie pasākumi nav bijuši pietiekami, lai pievērstos tām nodokļu sistēmas iezīmēm, kuras starptautiski uzņēmumi var izmantot, lai iesaistītos agresīvā nodokļu plānošanā. |
| --- | --- |

(28)

Demogrāfisko tendenču ietekme uz valdības izdevumiem nākamajās desmitgadēs kļūs izteiktāka, jo paredzams, ka pensionāru skaits uz vienu darba ņēmēju pastāvīgi pieaugs sakarā ar sabiedrības novecošanos un neto migrācijas plūsmu palēnināšanos. Ja politika netiks mainīta, Luksemburga saskarsies ar vienu no Savienībā straujākajiem pensiju izdevumu palielinājumiem kā IKP daļu, kas saskaņā ar prognozēm līdz 2070. gadam divkāršosies līdz aptuveni 18 % no IKP, kas ir augstākais rādītājs Savienībā. Tas radīs ievērojamu valsts parāda pieaugumu, apdraudot valsts finanšu ilgtspēju. Atveseļošanas un noturības plānā nav aplūkota pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēja. Konkrēti, minētajā plānā nav aplūkota priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu negatīvā ietekme un finansiālie stimuli priekšlaicīgi pamest darba tirgu, kas veicina gados vecāku darba ņēmēju zemo nodarbinātības līmeni. Faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanai būtu labvēlīga makroekonomiskā ietekme un potenciāls samazināt izdevumus pensijām, jo augstāks gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis veicinātu ekonomikas izaugsmi. Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu Savienībā ir būtiska, lai: i) novērstu konkurences izkropļojumus starp uzņēmumiem, ii) nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem un iii) aizsargātu valsts finanses. Luksemburga ir maza atvērta ekonomika ar lielu starptautisku finanšu nozari, kas būtiskā mērā izskaidro lielu finanšu plūsmu pastāvēšanu. Tomēr minētās plūsmas atspoguļo arī daudzu ārvalstniekiem piederošu uzņēmumu klātbūtni valstī, kuri ir iesaistīti uzņēmuma grupas iekšējā finanšu līdzekļu pārvaldībā. Īpašas bažas rada tas, ka netiek ieturēti nodokļi vai veikti līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem uz tādām zemu vai nulles nodokļu jurisdikcijām, kas nav iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nesadarbojas (19). Luksemburgā bāzētu uzņēmumu izejošajiem procentu un honorāru maksājumiem uz trešo valstu jurisdikcijām var piemērot nelielus nodokļus vai tos neaplikt ar nodokļiem, ja šie maksājumi netiek aplikti ar nodokli vai tiek aplikti ar zemu nodokli saņēmējā jurisdikcijā. Luksemburga ir veikusi dažus pasākumus, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu. Tomēr līdz šim šie pasākumi nav bijuši pietiekami, lai pievērstos tām nodokļu sistēmas iezīmēm, kuras starptautiski uzņēmumi var izmantot, lai iesaistītos agresīvā nodokļu plānošanā.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Pašlaik tiek īstenots Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāns. Luksemburga savu pirmo maksājuma pieprasījumu, kas atbilst 26 atskaites punktiem un mērķrādītājiem Padomes īstenošanas lēmumā, iesniedza 2022. gada 28. decembrī par 20 miljonu EUR izmaksu saskaņā ar mehānismu. Komisija 2023. gada 28. aprīlī publicēja pozitīvu sākotnējo novērtējumu. Maksājuma pieprasījums tagad tiek apspriests Padomē. Attiecīgie atskaites punkti un mērķrādītāji ietver “Mājokļu pakta 2.0” reformas stāšanos spēkā, kuras mērķis ir palielināt pašvaldību piedāvāto īres mājokļu piedāvājumu par pieņemamu cenu, investīcijas publiskā sektora digitalizācijā un īpaši drošas komunikācijas attīstībā, darbaspēka prasmju pilnveidi, uzsākot programmu “Nākotnes prasmes”, kā arī “tīro” transportlīdzekļu iepirkuma reformu. Luksemburga savu atveseļošanas un noturības plānu iesniedza 2022. gada 11. novembrī, un Padome to apstiprināja 2023. gada 17. janvārī. Paredzams, ka Luksemburga iesniegs REPowerEU nodaļu, un tā jau ir nolēmusi pārvietot 128,5 miljonus EUR no Brexit korekcijas rezerves uz mehānismu, lai finansētu tās īstenošanu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Luksemburgas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Pašlaik tiek īstenots Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāns. Luksemburga savu pirmo maksājuma pieprasījumu, kas atbilst 26 atskaites punktiem un mērķrādītājiem Padomes īstenošanas lēmumā, iesniedza 2022. gada 28. decembrī par 20 miljonu EUR izmaksu saskaņā ar mehānismu. Komisija 2023. gada 28. aprīlī publicēja pozitīvu sākotnējo novērtējumu. Maksājuma pieprasījums tagad tiek apspriests Padomē. Attiecīgie atskaites punkti un mērķrādītāji ietver “Mājokļu pakta 2.0” reformas stāšanos spēkā, kuras mērķis ir palielināt pašvaldību piedāvāto īres mājokļu piedāvājumu par pieņemamu cenu, investīcijas publiskā sektora digitalizācijā un īpaši drošas komunikācijas attīstībā, darbaspēka prasmju pilnveidi, uzsākot programmu “Nākotnes prasmes”, kā arī “tīro” transportlīdzekļu iepirkuma reformu. Luksemburga savu atveseļošanas un noturības plānu iesniedza 2022. gada 11. novembrī, un Padome to apstiprināja 2023. gada 17. janvārī. Paredzams, ka Luksemburga iesniegs REPowerEU nodaļu, un tā jau ir nolēmusi pārvietot 128,5 miljonus EUR no Brexit korekcijas rezerves uz mehānismu, lai finansētu tās īstenošanu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Luksemburgas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija visus Luksemburgas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Luksemburgā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Luksemburgas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Luksemburgā.

| (31) | Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Luksemburga saskaras ar vairākām papildu problēmām, jo īpaši publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kas galvenokārt izriet no pensiju sistēmas, juridiskajām nepilnībām, ko varētu izmantot daudznacionāli uzņēmumi, kuri iesaistās agresīvā nodokļu plānošanā, neaizsargātību saistībā ar augstām mājokļu cenām un mājsaimniecību parādu, trūkumiem izglītības sistēmā, kas palielina nevienlīdzību, un jautājumiem, kas saistīti ar enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos, tostarp iespējamiem šķēršļiem pārejai no fosilajām degvielām un problēmām transporta tīklā. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Luksemburga saskaras ar vairākām papildu problēmām, jo īpaši publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kas galvenokārt izriet no pensiju sistēmas, juridiskajām nepilnībām, ko varētu izmantot daudznacionāli uzņēmumi, kuri iesaistās agresīvā nodokļu plānošanā, neaizsargātību saistībā ar augstām mājokļu cenām un mājsaimniecību parādu, trūkumiem izglītības sistēmā, kas palielina nevienlīdzību, un jautājumiem, kas saistīti ar enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos, tostarp iespējamiem šķēršļiem pārejai no fosilajām degvielām un problēmām transporta tīklā.

| (32) | Skolēnu pamatprasmes un vispārējais sniegums lielā mērā ir atkarīgs no viņu sociālekonomiskās un valodas izcelsmes. Vidējais pamatzināšanu un prasmju līmenis 15 gadu vecumā, ko mēra ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmā (PISA), Luksemburgā ir ievērojami zemāks nekā vidēji Savienībā. Atšķirība starp skolēniem, kuriem ir priekšrocības, un viņu nelabvēlīgā situācijā esošajiem vienaudžiem Luksemburgā ir lielāka nekā jebkurā citā Savienības valstī. Izglītības sistēma nenodrošina visiem skolēniem pamatprasmes, kas nepieciešamas, lai apmierinātu valsts darba tirgus vajadzības. Valsts skolu sistēmā pamatskolās tiek runāts luksemburdziešu valodā, bet lasīt un rakstīt skolēni mācās vācu valodā. Visus priekšmetus (izņemot franču valodu) māca vācu valodā. Tas rada ļoti lielu pieprasījumu pēc valodu prasmēm valstī, kurā tikai vienam no trim skolēniem luksemburdziešu valoda ir pirmā valoda. To 18–24 gadus veco jauniešu īpatsvars, kuri pametuši izglītību un apmācību, nepabeidzot vidējo izglītību, palielinājās no 6,3 % 2018. gadā līdz 8,2 % 2022. gadā. Luksemburga 2022. gada septembrī uzsāka izmēģinājuma projektu četrās pamatskolās, kur skolēni vispirms sāk mācības franču valodā un pēc tam vācu valodā. Ja šī pieeja tiktu izmantota lielākā skaitā skolu, tā varētu palīdzēt uzlabot to skolēnu sniegumu, kuru pirmā valoda nav franču valoda. Luksemburga arī palielināja valsts starptautisko skolu piedāvājumu: sākot ar 2022./2023. gadu, 4 % pirmskolas un pamatskolas skolēnu ir uzņemti šādās skolās, kur par mācību valodu viņi var izvēlēties angļu, franču vai vācu valodu. Ja šī iespēja mācīties vienā pamatvalodā tiktu sniegta lielākai daļai skolēnu, tā varētu būtiski uzlabot skolēnu iespējas sasniegt labākus mācību rezultātus. |
| --- | --- |

(32)

Skolēnu pamatprasmes un vispārējais sniegums lielā mērā ir atkarīgs no viņu sociālekonomiskās un valodas izcelsmes. Vidējais pamatzināšanu un prasmju līmenis 15 gadu vecumā, ko mēra ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmā (PISA), Luksemburgā ir ievērojami zemāks nekā vidēji Savienībā. Atšķirība starp skolēniem, kuriem ir priekšrocības, un viņu nelabvēlīgā situācijā esošajiem vienaudžiem Luksemburgā ir lielāka nekā jebkurā citā Savienības valstī. Izglītības sistēma nenodrošina visiem skolēniem pamatprasmes, kas nepieciešamas, lai apmierinātu valsts darba tirgus vajadzības. Valsts skolu sistēmā pamatskolās tiek runāts luksemburdziešu valodā, bet lasīt un rakstīt skolēni mācās vācu valodā. Visus priekšmetus (izņemot franču valodu) māca vācu valodā. Tas rada ļoti lielu pieprasījumu pēc valodu prasmēm valstī, kurā tikai vienam no trim skolēniem luksemburdziešu valoda ir pirmā valoda. To 18–24 gadus veco jauniešu īpatsvars, kuri pametuši izglītību un apmācību, nepabeidzot vidējo izglītību, palielinājās no 6,3 % 2018. gadā līdz 8,2 % 2022. gadā. Luksemburga 2022. gada septembrī uzsāka izmēģinājuma projektu četrās pamatskolās, kur skolēni vispirms sāk mācības franču valodā un pēc tam vācu valodā. Ja šī pieeja tiktu izmantota lielākā skaitā skolu, tā varētu palīdzēt uzlabot to skolēnu sniegumu, kuru pirmā valoda nav franču valoda. Luksemburga arī palielināja valsts starptautisko skolu piedāvājumu: sākot ar 2022./2023. gadu, 4 % pirmskolas un pamatskolas skolēnu ir uzņemti šādās skolās, kur par mācību valodu viņi var izvēlēties angļu, franču vai vācu valodu. Ja šī iespēja mācīties vienā pamatvalodā tiktu sniegta lielākai daļai skolēnu, tā varētu būtiski uzlabot skolēnu iespējas sasniegt labākus mācību rezultātus.

| (33) | Luksemburgas energosistēmai ir raksturīga liela atkarība no fosilajām degvielām un paļaušanās uz tām. Valsts ir liels enerģijas neto importētājs. Tā ir gandrīz pilnībā atkarīga no primārās enerģijas importa – atkarības līmenis 2021. gadā bija 92 %. Nafta nodrošināja 69 % no Luksemburgas energoresursu struktūras, bet dabasgāze – 18 %, savukārt 12 % veidoja atjaunīgie energoresursi, 2022. gadā sasniedzot 572 MW jaudu. Luksemburga neimportē naftu no Krievijas. Attiecībā uz gāzi atkarība no Krievijas ir ierobežota, jo gandrīz 100 % no Luksemburgas patērētās gāzes tika importēti pa cauruļvadiem no Beļģijas un Vācijas, kas nāk no Norvēģijas un Nīderlandes. Dabasgāzes patēriņš Luksemburgā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 26 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 1369/2022 (20). Luksemburga varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (21). |
| --- | --- |

(33)

Luksemburgas energosistēmai ir raksturīga liela atkarība no fosilajām degvielām un paļaušanās uz tām. Valsts ir liels enerģijas neto importētājs. Tā ir gandrīz pilnībā atkarīga no primārās enerģijas importa – atkarības līmenis 2021. gadā bija 92 %. Nafta nodrošināja 69 % no Luksemburgas energoresursu struktūras, bet dabasgāze – 18 %, savukārt 12 % veidoja atjaunīgie energoresursi, 2022. gadā sasniedzot 572 MW jaudu. Luksemburga neimportē naftu no Krievijas. Attiecībā uz gāzi atkarība no Krievijas ir ierobežota, jo gandrīz 100 % no Luksemburgas patērētās gāzes tika importēti pa cauruļvadiem no Beļģijas un Vācijas, kas nāk no Norvēģijas un Nīderlandes. Dabasgāzes patēriņš Luksemburgā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 26 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 1369/2022 (20). Luksemburga varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (21).

| (34) | Lai gan Luksemburga ir cieši savstarpēji saistīta gan elektroenerģijas, gan gāzes ziņā, būs vajadzīgas turpmākas investīcijas, gaidot pieaugošo pieprasījumu pēc atjaunīgajiem energoresursiem un elektroenerģijas. Luksemburgai, sasniedzot savus mērķus enerģētikas un klimata jomā, ir jārisina problēma, kas saistīta ar nepietiekamu mājokļu piedāvājumu. Jāveic renovēšana arī esošajam ēku fondam. Dzīvojamo ēku un renovācijas sektors, kuram piemīt 20,8 % no kopējā enerģijas ietaupījuma potenciāla (GWh izteiksmē), ir otrs lielākais līdz 2030. gadam sasniedzamā kumulatīvā enerģijas ietaupījuma potenciāla avots. Aptuveni 89 % dzīvojamo ēku fonda izmanto apkures sistēmas, kuru pamatā ir fosilās degvielas (nafta un dabasgāze). Šajā ziņā būtiska nozīme būs pašvaldībām. Ceļu satiksmes sastrēgumi negatīvi ietekmē ekonomiku un vides ilgtspēju. Transports ir atbildīgs par ievērojamu daļu naftas patēriņa un rada 59 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām, salīdzinājumam – attiecīgais Savienības vidējais rādītājs 2019. gadā bija 24 %. Lai gan Luksemburga pieņēma dažus attiecīgus pasākumus, lai uzlabotu ilgtspējīgu transportu, papildu mērķtiecīgāki pasākumi būtiski palīdzētu samazināt atkarību no naftas un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tas ir atspoguļots Luksemburgas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kurā noteikts, ka līdz 2030. gadam tās autoparkā jābūt 40 % elektrisku un uzlādējamu transportlīdzekļu. Luksemburga ir sev noteikusi mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Pēdējos gados tā ir guvusi ievērojamus panākumus atjaunīgo energoresursu jomā, taču tā joprojām ir viena no dalībvalstīm, kurās minēto energoresursu īpatsvars ir viszemākais. Lai sasniegtu 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, Luksemburgai būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes palielināšanai: 25 % enerģijas iegūt no atjaunīgajiem energoresursiem un samazināt enerģijas galapatēriņu no 40 % līdz 44 % salīdzinājumā ar 2007. gadu. |
| --- | --- |

(34)

Lai gan Luksemburga ir cieši savstarpēji saistīta gan elektroenerģijas, gan gāzes ziņā, būs vajadzīgas turpmākas investīcijas, gaidot pieaugošo pieprasījumu pēc atjaunīgajiem energoresursiem un elektroenerģijas. Luksemburgai, sasniedzot savus mērķus enerģētikas un klimata jomā, ir jārisina problēma, kas saistīta ar nepietiekamu mājokļu piedāvājumu. Jāveic renovēšana arī esošajam ēku fondam. Dzīvojamo ēku un renovācijas sektors, kuram piemīt 20,8 % no kopējā enerģijas ietaupījuma potenciāla (GWh izteiksmē), ir otrs lielākais līdz 2030. gadam sasniedzamā kumulatīvā enerģijas ietaupījuma potenciāla avots. Aptuveni 89 % dzīvojamo ēku fonda izmanto apkures sistēmas, kuru pamatā ir fosilās degvielas (nafta un dabasgāze). Šajā ziņā būtiska nozīme būs pašvaldībām. Ceļu satiksmes sastrēgumi negatīvi ietekmē ekonomiku un vides ilgtspēju. Transports ir atbildīgs par ievērojamu daļu naftas patēriņa un rada 59 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām, salīdzinājumam – attiecīgais Savienības vidējais rādītājs 2019. gadā bija 24 %. Lai gan Luksemburga pieņēma dažus attiecīgus pasākumus, lai uzlabotu ilgtspējīgu transportu, papildu mērķtiecīgāki pasākumi būtiski palīdzētu samazināt atkarību no naftas un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tas ir atspoguļots Luksemburgas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kurā noteikts, ka līdz 2030. gadam tās autoparkā jābūt 40 % elektrisku un uzlādējamu transportlīdzekļu. Luksemburga ir sev noteikusi mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Pēdējos gados tā ir guvusi ievērojamus panākumus atjaunīgo energoresursu jomā, taču tā joprojām ir viena no dalībvalstīm, kurās minēto energoresursu īpatsvars ir viszemākais. Lai sasniegtu 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, Luksemburgai būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes palielināšanai: 25 % enerģijas iegūt no atjaunīgajiem energoresursiem un samazināt enerģijas galapatēriņu no 40 % līdz 44 % salīdzinājumā ar 2007. gadu.

| (35) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Lai gan Luksemburga ir pastiprinājusi centienus uzlabot darba ņēmēju prasmes un pārkvalifikāciju nozarēs, kurās vērojama lejupslīde vai kuras pārveidojas, dažās profesijās (ieskaitot politikas un plānošanas vadītājus) joprojām trūkst darbaspēka. Minētais darbaspēka trūkums varētu radīt iespējamu šķērsli zaļās pārkārtošanās procesā un REPowerEU īstenošanā. |
| --- | --- |

(35)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Lai gan Luksemburga ir pastiprinājusi centienus uzlabot darba ņēmēju prasmes un pārkvalifikāciju nozarēs, kurās vērojama lejupslīde vai kuras pārveidojas, dažās profesijās (ieskaitot politikas un plānošanas vadītājus) joprojām trūkst darbaspēka. Minētais darbaspēka trūkums varētu radīt iespējamu šķērsli zaļās pārkārtošanās procesā un REPowerEU īstenošanā.

| (36) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(36)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (37) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 4. ieteikuma īstenošana Luksemburgai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo, ceturto un piekto ieteikumu, |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 4. ieteikuma īstenošana Luksemburgai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo, ceturto un piekto ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Luksemburgai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 4,8 % (23).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Samazināt riskus, kas saistīti ar mājokļu tirgu, jo īpaši, samazinot hipotekāro procentu atskaitījumus un veicot pasākumus apbūvējamas zemes piedāvājuma palielināšanai. Risināt pensiju sistēmas ilgtspējas problēmu ilgtermiņā, jo īpaši, ierobežojot priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas un palielinot gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeni. Intensificēt pasākumus, lai efektīvi apkarotu agresīvu nodokļu plānošanu, tostarp, nodrošinot pietiekamu nodokļu uzlikšanu izejošajiem procentu maksājumiem un honorāriem uz nulles un zemu nodokļu jurisdikcijām.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna stabilu īstenošanu un ātri pabeigt REPowerEU nodaļas izstrādi, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Uzlabot skolu izglītības sistēmas sniegumu un veicināt vienlīdzīgas iespējas visiem skolēniem, jo īpaši, pielāgojot mācīšanu nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu un dažādu valodu izcelsmes skolēnu vajadzībām.

4.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgās enerģijas izmantošanu, palielinot elektroenerģijas pārvades jaudu, atvieglojot atļauju piešķiršanas procedūras un investējot energoefektivitātē gan dzīvojamo ēku, gan nedzīvojamo ēku sektorā. Palīdzēt pašvaldībām izstrādāt detalizētus vietējos plānus atjaunīgo energoresursu enerģijas, tostarp vēja enerģijas un fotoelementu enerģijas, un centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmu ieviešanai. Turpināt veicināt transporta elektrifikāciju un veikt investīcijas sabiedriskā transporta tīklos un infrastruktūrā. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10155/21 INIT; ST 10155/21 ADD 1.

6

(7)  Maksājamie nodokļu kredīti var pārsniegt nodokļu saistības un ietekmēt personas, kas nav nodokļu maksātāji, kā arī nodokļu maksātājus; tāpēc tos klasificē kā izdevumus nacionālajos kontos (EKS 2010, 20.167. un 20.168. pants).

7

(8)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 73. lpp.).

8

(9)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

9

(10)  Citiem valsts finansētiem kapitālizdevumiem bija bremzējoša ietekme 0,4 procentpunktu apmērā no IKP, jo samazinājās "Citi kapitāla pārvedumi", kas galvenokārt saistīti ar uzņēmējdarbības atbalsta un atveseļošanas palīdzības pakāpenisku izbeigšanu saistībā ar Covid-19 pandēmiju (Atveseļošanas un solidaritātes fonds uzņēmumiem).

10

(11)  Attiecībā uz nominālo IKP situācija ir nedaudz atšķirīga; 2023. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka nominālā IKP pieauguma temps būs 4,7 % 2023. gadā un 6,0 % 2024. gadā, savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts augstāks rādītājs 7,1 % apmērā 2023. gadā un salīdzināms rādītājs 5,9 % apmērā 2024. gadā.

11

(12)  Šis skaitlis atspoguļo minēto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Luksemburgas valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 128. lpp.).

13

(14)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Luksemburgas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 7,8 %.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme uz IKP.

15

(16)  Komisijas izstrādātā enerģētikas pasākumu definīcija ietver tikai fiskālās politikas pasākumus, kas tieši ietekmē enerģijas cenas vai nodrošina pagaidu ienākumu atbalstu enerģijas patēriņam. Vispārējie inflācijas atbalsta pasākumi nav klasificēti kā enerģētikas pasākumi, kas izskaidro enerģētikas atbalsta pasākumu prognozēto budžeta izmaksu atšķirību starp 2023. gada stabilitātes programmu un Komisijas 2023. gada pavasara prognozi.

16

(17)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

17

(18)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

18

(19)  Padomes secinājumi par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (OV C 64, 21.2.2023., 17. lpp.).

19

(20)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

21

(22)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

22

(23)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

23

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/155 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/155

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Ungārijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2023. gada konverģences programmu

(2023/C 312/17)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Ungāriju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Attiecīgi būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Ungāriju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Attiecīgi būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Ungārija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 11. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 15. decembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Ungārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Ungārija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ungārija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 11. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 15. decembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Ungārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Ungārija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Ungārija 2023. gada 2. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Ungārijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. 2023. gada 1. jūnijā stājās spēkā jauns likums par tiesu sistēmu. |
| --- | --- |

(10)

Ungārija 2023. gada 2. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Ungārijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. 2023. gada 1. jūnijā stājās spēkā jauns likums par tiesu sistēmu.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Ungāriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Ungārija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Ungārija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Ungārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Ungāriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Ungārija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Ungārija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Ungārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Ungāriju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Ungārijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši ir palielinājusies neaizsargātība, kas saistīta ar ļoti spēcīgu cenu spiedienu un ārējā un valdības finansējuma vajadzībām, un tā ir ievērojama. Ievērojami pieaugusi inflācija, un tā vēl nav kļuvusi redzami mērenāka. Ja inflācija ilgāku laiku saglabātos augsta, tā vēl nelabvēlīgāk ietekmētu izmaksu konkurētspēju un finansēšanas izmaksas arī turpmāk varētu palikt paaugstinātas. 2022. gadā vērojamā enerģijas cenu paaugstināšanās ir būtiski palielinājusi lielo tekošā konta deficītu, un īstermiņa ir palielinājies ārējais parāds. Tekošā konta uzlabojumi 2023. un 2024. gadā ir atkarīgi no gaidāmās enerģijas cenu turpmākās samazināšanās, tomēr tiek prognozēts, ka tekošā konta deficīts 2023. un 2024. gadā vēl aizvien būs nozīmīgs. Tekošā konta dinamikai ir svarīga ekonomikas augstā energointensitāte. Lielais valdības budžeta deficīts, ko tikai daļēji veicinājusi politikas reakcija uz pandēmijas un enerģētikas krīzi, nosaka lielu daļu ekonomikas ārējo aizņēmumu. Valdības parāda attiecība pret IKP samazinājās, jo ievērojami pieauga nominālais IKP, bet to var apdraudēt aktivitātes palēnināšanās un augsta deficīta saglabāšanās. Valsts aizņēmumu izmaksas kopš 2021. gada ir palielinājušās, un valdība saskaras ar pieaugošu procentu slogu, savukārt parāda atmaksāšanas termiņš joprojām ir samērā īss. Mājokļu cenas piecu gadu laikā ir divkāršojās, bet 2022. gada beigās cenu pieaugums apstājās. Tomēr, ņemot vērā mājsaimniecību zemās parādsaistības, kā arī pašreizējo augstas inflācijas vidi, šķiet, ka ievērojama nominālās cenas krituma iespējamība ir ierobežota. Politikas nekonsekvence ir saasinājusi konstatēto neaizsargātību. Lai nodrošinātu fiskālās un ārējās pozīcijas ilgtspēju, kā arī stabilizētu gaidas, ir būtiski efektīvi koordinēt un skaidri norobežot makroekonomikas politiku, pamatojoties uz spēcīgu institucionālās politikas satvaru. Gaidāms, ka Ungārijas atveseļošanas un noturības plānā iekļauto strukturālo reformu savlaicīga un pilnīga īstenošana vidējā termiņā palīdzēs mazināt makroekonomisko neaizsargātību un atbalstīs izaugsmi un korekcijas. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Ungāriju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Ungārijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši ir palielinājusies neaizsargātība, kas saistīta ar ļoti spēcīgu cenu spiedienu un ārējā un valdības finansējuma vajadzībām, un tā ir ievērojama. Ievērojami pieaugusi inflācija, un tā vēl nav kļuvusi redzami mērenāka. Ja inflācija ilgāku laiku saglabātos augsta, tā vēl nelabvēlīgāk ietekmētu izmaksu konkurētspēju un finansēšanas izmaksas arī turpmāk varētu palikt paaugstinātas. 2022. gadā vērojamā enerģijas cenu paaugstināšanās ir būtiski palielinājusi lielo tekošā konta deficītu, un īstermiņa ir palielinājies ārējais parāds. Tekošā konta uzlabojumi 2023. un 2024. gadā ir atkarīgi no gaidāmās enerģijas cenu turpmākās samazināšanās, tomēr tiek prognozēts, ka tekošā konta deficīts 2023. un 2024. gadā vēl aizvien būs nozīmīgs. Tekošā konta dinamikai ir svarīga ekonomikas augstā energointensitāte. Lielais valdības budžeta deficīts, ko tikai daļēji veicinājusi politikas reakcija uz pandēmijas un enerģētikas krīzi, nosaka lielu daļu ekonomikas ārējo aizņēmumu. Valdības parāda attiecība pret IKP samazinājās, jo ievērojami pieauga nominālais IKP, bet to var apdraudēt aktivitātes palēnināšanās un augsta deficīta saglabāšanās. Valsts aizņēmumu izmaksas kopš 2021. gada ir palielinājušās, un valdība saskaras ar pieaugošu procentu slogu, savukārt parāda atmaksāšanas termiņš joprojām ir samērā īss. Mājokļu cenas piecu gadu laikā ir divkāršojās, bet 2022. gada beigās cenu pieaugums apstājās. Tomēr, ņemot vērā mājsaimniecību zemās parādsaistības, kā arī pašreizējo augstas inflācijas vidi, šķiet, ka ievērojama nominālās cenas krituma iespējamība ir ierobežota. Politikas nekonsekvence ir saasinājusi konstatēto neaizsargātību. Lai nodrošinātu fiskālās un ārējās pozīcijas ilgtspēju, kā arī stabilizētu gaidas, ir būtiski efektīvi koordinēt un skaidri norobežot makroekonomikas politiku, pamatojoties uz spēcīgu institucionālās politikas satvaru. Gaidāms, ka Ungārijas atveseļošanas un noturības plānā iekļauto strukturālo reformu savlaicīga un pilnīga īstenošana vidējā termiņā palīdzēs mazināt makroekonomisko neaizsargātību un atbalstīs izaugsmi un korekcijas.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 6,2 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 76,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 73,3 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Ungārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Ungārijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 6,2 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 76,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 73,3 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Ungārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Ungārijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. 2022. gadā šādi fiskālās politikas ieņēmumus mazinoši pasākumi ietvēra akcīzes nodokļa samazināšanu degvielai, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra subsīdijas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem par zaudējumiem, kas radušies mājokļu enerģijas cenu griestu dēļ, un atbalsta shēmas energoietilpīgiem uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par negaidītu papildu peļņu, ko guva enerģijas ražotāji un piegādātāji, proti, pagaidu nodoklis par Brent un Urals naftas cenas starpību, pagaidu nodoklis par enerģijas piegādātāju ienākumiem un derīgo izrakteņu ieguves nodevas pagaidu palielinājums. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,0 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 1,9 % 2021. gadā līdz 0,1 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. 2022. gadā šādi fiskālās politikas ieņēmumus mazinoši pasākumi ietvēra akcīzes nodokļa samazināšanu degvielai, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra subsīdijas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem par zaudējumiem, kas radušies mājokļu enerģijas cenu griestu dēļ, un atbalsta shēmas energoietilpīgiem uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par negaidītu papildu peļņu, ko guva enerģijas ražotāji un piegādātāji, proti, pagaidu nodoklis par Brent un Urals naftas cenas starpību, pagaidu nodoklis par enerģijas piegādātāju ienākumiem un derīgo izrakteņu ieguves nodevas pagaidu palielinājums. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,0 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 1,9 % 2021. gadā līdz 0,1 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Ungārijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Ungārijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 0,4 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Ungārija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,5 % no IKP (2,1 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu apguvi mazākā apmērā. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,2 procentpunktiem. Tādējādi Ungārija nav saglabājusi valsts finansētās investīcijas, un tas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam uz vispārējo fiskālo nostāju bija bremzējoša ietekme 0,6 procentpunktu apmērā no IKP. Tādējādi Ungārija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 0,4 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Ungārija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,5 % no IKP (2,1 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu apguvi mazākā apmērā. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,2 procentpunktiem. Tādējādi Ungārija nav saglabājusi valsts finansētās investīcijas, un tas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam uz vispārējo fiskālo nostāju bija bremzējoša ietekme 0,6 procentpunktu apmērā no IKP. Tādējādi Ungārija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,5 % un 2024. gadā – par 4,0 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (0,5 %) un 2024. gadā (2,8 %), kas galvenokārt skaidrojams ar to, ka gaidāms mazāks privātā patēriņa pieaugums, ko nosaka mazāks nominālo algu pieaugums un nedaudz lielāks bezdarbs. Komisija arī prognozē mazāku valdības patēriņa un neto eksporta pieaugumu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka nominālā IKP pieaugums prognozes periodā būs zemāks, jo paredzētais IKP pieaugums un IKP deflators ir mazāks. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,5 % un 2024. gadā – par 4,0 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (0,5 %) un 2024. gadā (2,8 %), kas galvenokārt skaidrojams ar to, ka gaidāms mazāks privātā patēriņa pieaugums, ko nosaka mazāks nominālo algu pieaugums un nedaudz lielāks bezdarbs. Komisija arī prognozē mazāku valdības patēriņa un neto eksporta pieaugumu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka nominālā IKP pieaugums prognozes periodā būs zemāks, jo paredzētais IKP pieaugums un IKP deflators ir mazāks.

| (18) | Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 3,9 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus nodokļu ieņēmumus, ko nosaka augstā inflācija un pagaidu nodokļi, kurus uzliek negaidītai papildu peļņai un konkrētām nozarēm un kuri 2023. gadam tiek lēsti 1,5 % apmērā no IKP. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 73,3 % 2022. gada beigās līdz 69,7 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,0 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2023. gada beigās būs augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 70,7 %. Starpība ir skaidrojama ar zemāku IKP pieaugumu un IKP deflatoru Komisijas 2023. gada pavasara prognozē. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 3,9 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus nodokļu ieņēmumus, ko nosaka augstā inflācija un pagaidu nodokļi, kurus uzliek negaidītai papildu peļņai un konkrētām nozarēm un kuri 2023. gadam tiek lēsti 1,5 % apmērā no IKP. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 73,3 % 2022. gada beigās līdz 69,7 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,0 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2023. gada beigās būs augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 70,7 %. Starpība ir skaidrojama ar zemāku IKP pieaugumu un IKP deflatoru Komisijas 2023. gada pavasara prognozē.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tajos ietilpst pasākumi, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši subsīdijas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem par zaudējumiem, kas radušies mājokļu enerģijas cenu griestu dēļ, un atbalsta shēmas energoietilpīgiem uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē enerģijas piegādātājiem uzliktais nodoklis par negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,2 % apmērā no IKP (10). Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un lielākajā daļā no tiem nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā, novērtējot atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), mērķorientēti atbalsta pasākumi nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tajos ietilpst pasākumi, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši subsīdijas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem par zaudējumiem, kas radušies mājokļu enerģijas cenu griestu dēļ, un atbalsta shēmas energoietilpīgiem uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē enerģijas piegādātājiem uzliktais nodoklis par negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,2 % apmērā no IKP (10). Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un lielākajā daļā no tiem nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā, novērtējot atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), mērķorientēti atbalsta pasākumi nav jāņem vērā.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Ungārijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Ungārijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Ungārijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Ungārijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Ungārijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Ungārijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 4,2 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 0,4 % no IKP). Tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju (2,2 % no IKP). Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,6 procentpunktu apmērā no IKP (13). Tāpēc Ungārija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, lai gan nav paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. No mehānisma un citiem Savienības fondiem tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības nolūkiem, piemēram, elektrotīkla attīstībai, piepilsētas dzelzceļu modernizācijai, dzīvojamo ēku saules enerģijas paneļu izmantošanas atbalstam, klēpjdatoru nodrošināšanai skolotājiem un skolēniem pamata un vidējās izglītības iestādēs, kā arī digitalizācijas pasākumiem veselības aprūpē. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 4,2 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 0,4 % no IKP). Tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju (2,2 % no IKP). Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,6 procentpunktu apmērā no IKP (13). Tāpēc Ungārija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, lai gan nav paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. No mehānisma un citiem Savienības fondiem tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības nolūkiem, piemēram, elektrotīkla attīstībai, piepilsētas dzelzceļu modernizācijai, dzīvojamo ēku saules enerģijas paneļu izmantošanas atbalstam, klēpjdatoru nodrošināšanai skolotājiem un skolēniem pamata un vidējās izglītības iestādēs, kā arī digitalizācijas pasākumiem veselības aprūpē.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,9 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo būtisku vispārējās valdības izdevumu samazinājumu attiecībā pret IKP, jo īpaši tas skar bruto pamatkapitāla veidošanu, starppatēriņu un darbinieku atalgojumu. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 66,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,4 % apmērā no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts – galvenokārt tas skaidrojams ar lielākiem prognozētajiem izdevumiem par bruto pamatkapitāla veidošanu atbilstoši jaunākajām tendencēm un lielākam starppatēriņam, ko nosaka ieilgušais inflācijas spiediens. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2024. gada beigās būs augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 71,1 %. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,9 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo būtisku vispārējās valdības izdevumu samazinājumu attiecībā pret IKP, jo īpaši tas skar bruto pamatkapitāla veidošanu, starppatēriņu un darbinieku atalgojumu. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 66,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,4 % apmērā no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts – galvenokārt tas skaidrojams ar lielākiem prognozētajiem izdevumiem par bruto pamatkapitāla veidošanu atbilstoši jaunākajām tendencēm un lielākam starppatēriņam, ko nosaka ieilgušais inflācijas spiediens. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2024. gada beigās būs augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 71,1 %.

| (23) | 2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt dažus no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Patlaban Komisija pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,4 % no IKP salīdzinājumā ar 1,2 % no IKP 2023. gadā. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nešķiet vērsti uz neaizsargātajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu mazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt dažus no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Patlaban Komisija pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,4 % no IKP salīdzinājumā ar 1,2 % no IKP 2023. gadā. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nešķiet vērsti uz neaizsargātajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu mazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,4 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs mazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju un, ja būtu pastāvīga, varētu izraisīt konkurētspējas zudumu, kā arī aizsargāt ārējo pozīciju. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,2 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem mazāks nekā ieteikts 2024. gadam. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,4 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs mazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju un, ja būtu pastāvīga, varētu izraisīt konkurētspējas zudumu, kā arī aizsargāt ārējo pozīciju. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,2 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem mazāks nekā ieteikts 2024. gadam.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 7,0 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījums, ko radīs enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga pakāpeniska izbeigšana, kas ir saistīta ar paaugstinātiem starppatēriņa un bruto pamatkapitāla veidošanas izdevumiem un gaidāmo negaidītai papildu peļņai un konkrētām nozarēm uzliekamo pagaidu nodokļu pakāpenisku atcelšanu. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 7,0 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījums, ko radīs enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga pakāpeniska izbeigšana, kas ir saistīta ar paaugstinātiem starppatēriņa un bruto pamatkapitāla veidošanas izdevumiem un gaidāmo negaidītai papildu peļņai un konkrētām nozarēm uzliekamo pagaidu nodokļu pakāpenisku atcelšanu.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 5,1 % no IKP 2023. gadā līdz 3,7 % no IKP 2024. gadā. Investīciju samazinājums atspoguļo mazākas valsts finansētas investīcijas un mazākas Savienībā finansētas investīcijas. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 5,1 % no IKP 2023. gadā līdz 3,7 % no IKP 2024. gadā. Investīciju samazinājums atspoguļo mazākas valsts finansētas investīcijas un mazākas Savienībā finansētas investīcijas.

| (27) | 2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu gaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, 2025. gadā sasniedzot 1,9 % no IKP, 2026. gadā sasniedzot 1,4 % un 2027. gadā sasniedzot 0,9 %. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 66,7 % 2024. gada beigās līdz 56,3 % 2027. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu gaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, 2025. gadā sasniedzot 1,9 % no IKP, 2026. gadā sasniedzot 1,4 % un 2027. gadā sasniedzot 0,9 %. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 66,7 % 2024. gada beigās līdz 56,3 % 2027. gada beigās.

| (28) | Monetārā, fiskālā un ekonomikas attīstības politika uz nesenajām ekonomikas problēmām reaģējusi nekoordinētā veidā, vājinot vispārējās politikas reakcijas efektivitāti. 2021. gadā monetārā politika kļuva stingrāka, bet fiskālā ekspansija turpinājās līdz 2022. gada sākumam. Vairāki pagaidu politikas pasākumi, kas ieviesti kopš 2021. gada, bez mērķorientācijas bijuši vērsti uz to, lai saglabātu mājsaimniecību pirktspēju, izmantojot cenu un procentu likmju griestus un fiskāli dārgas enerģijas subsīdijas. Ieviesti cenu griesti motordegvielai un konkrētām pirmās nepieciešamības pārtikas precēm. Ieviesti procentu likmju griesti mainīgas likmes hipotekārajiem kredītiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem sniegtajiem aizdevumiem, konkrētiem studiju kredītiem un lieliem banku noguldījumiem. Lielākajai daļai no minētajiem pasākumiem termiņš beigsies 2023. gadā. Paaugstinot netiešos nodokļus, tika panākts, ka pasākumu izmaksas galvenokārt sedz uzņēmumi un finanšu nozare, un šādu pasākumu kropļojošā ietekme ir veicinājusi iekšzemes ražošanas samazināšanos un augstākas ražojumu cenas, kuras tieši neietekmē cenu griesti. Tie ir arī kavējuši pieprasījuma pielāgošanu jaunajai ekonomikas videi. Lai palīdzētu uzņēmumiem pielāgoties ekonomikas satricinājumiem, ekonomikas attīstības politika ir balstījusies uz subsidētu aizdevumu shēmām. 2023. gada februārī tika sākta liela subsidētu aizdevumu shēma ar fiksētām procentu likmēm, lai atbalstītu uzņēmumus, kuri saskaras ar augošām enerģijas izmaksām. Cenu un procentu likmju griesti un subsidētie aizdevumi ir darbojušies pretī monetārās politikas centieniem mazināt inflāciju, cita starpā mazinot centrālās bankas instrumentu efektivitāti. Eiropas Centrālā banka ir konstatējusi, ka konkrēti regulatīvi pasākumi, tostarp banku noguldījumu procentu likmju griesti, traucē efektīvas monetārās politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

(28)

Monetārā, fiskālā un ekonomikas attīstības politika uz nesenajām ekonomikas problēmām reaģējusi nekoordinētā veidā, vājinot vispārējās politikas reakcijas efektivitāti. 2021. gadā monetārā politika kļuva stingrāka, bet fiskālā ekspansija turpinājās līdz 2022. gada sākumam. Vairāki pagaidu politikas pasākumi, kas ieviesti kopš 2021. gada, bez mērķorientācijas bijuši vērsti uz to, lai saglabātu mājsaimniecību pirktspēju, izmantojot cenu un procentu likmju griestus un fiskāli dārgas enerģijas subsīdijas. Ieviesti cenu griesti motordegvielai un konkrētām pirmās nepieciešamības pārtikas precēm. Ieviesti procentu likmju griesti mainīgas likmes hipotekārajiem kredītiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem sniegtajiem aizdevumiem, konkrētiem studiju kredītiem un lieliem banku noguldījumiem. Lielākajai daļai no minētajiem pasākumiem termiņš beigsies 2023. gadā. Paaugstinot netiešos nodokļus, tika panākts, ka pasākumu izmaksas galvenokārt sedz uzņēmumi un finanšu nozare, un šādu pasākumu kropļojošā ietekme ir veicinājusi iekšzemes ražošanas samazināšanos un augstākas ražojumu cenas, kuras tieši neietekmē cenu griesti. Tie ir arī kavējuši pieprasījuma pielāgošanu jaunajai ekonomikas videi. Lai palīdzētu uzņēmumiem pielāgoties ekonomikas satricinājumiem, ekonomikas attīstības politika ir balstījusies uz subsidētu aizdevumu shēmām. 2023. gada februārī tika sākta liela subsidētu aizdevumu shēma ar fiksētām procentu likmēm, lai atbalstītu uzņēmumus, kuri saskaras ar augošām enerģijas izmaksām. Cenu un procentu likmju griesti un subsidētie aizdevumi ir darbojušies pretī monetārās politikas centieniem mazināt inflāciju, cita starpā mazinot centrālās bankas instrumentu efektivitāti. Eiropas Centrālā banka ir konstatējusi, ka konkrēti regulatīvi pasākumi, tostarp banku noguldījumu procentu likmju griesti, traucē efektīvas monetārās politikas īstenošanu.

| (29) | Trūkumi budžeta plānošanā un izpildē ir palielinājuši fiskālās politikas ekspansīvo ietekmi, tādējādi veicinot daudzas no Ungārijas pašreizējām makroekonomikas problēmām. Kopš 2016. gada ļoti agrīnā gada budžetu pieņemšana ir pasliktinājusi makroekonomisko un budžeta prognožu kvalitāti. Dažādi budžeta elastības noteikumi un lielas budžeta rezerves ir ļāvušas veikt lielākus diskrecionāros izdevumus, pastiprinot fiskālās politikas procikliskumu. Bieži vien ad hoc lēmumi par izdevumiem pieņemti finanšu gada beigās vai ar valdības dekrētu tie ieviesti visa gada gaitā bez pienācīgas parlamentārās uzraudzības un sabiedriskās apspriešanas, tādējādi savukārt mazinot budžeta pārredzamību. Valsts budžeta struktūra nav novērsusi lielu valsts budžeta deficītu, jo ir trūkumi valsts fiskālo noteikumu struktūrā, tostarp noteikumā par parādu ar procikliskuma iezīmēm, vidēja termiņa budžeta plānojuma vāja izpilde, ko vēl papildus vājina īpašie “apdraudējuma stāvokļa” režīma noteikumi, un fiskālās padomes ierobežotā loma un resursi. Valsts Fiskālās padomes ierobežotās pilnvaras un resursi traucē tai efektīvi vadīt publiskas diskusijas par fiskālajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(29)

Trūkumi budžeta plānošanā un izpildē ir palielinājuši fiskālās politikas ekspansīvo ietekmi, tādējādi veicinot daudzas no Ungārijas pašreizējām makroekonomikas problēmām. Kopš 2016. gada ļoti agrīnā gada budžetu pieņemšana ir pasliktinājusi makroekonomisko un budžeta prognožu kvalitāti. Dažādi budžeta elastības noteikumi un lielas budžeta rezerves ir ļāvušas veikt lielākus diskrecionāros izdevumus, pastiprinot fiskālās politikas procikliskumu. Bieži vien ad hoc lēmumi par izdevumiem pieņemti finanšu gada beigās vai ar valdības dekrētu tie ieviesti visa gada gaitā bez pienācīgas parlamentārās uzraudzības un sabiedriskās apspriešanas, tādējādi savukārt mazinot budžeta pārredzamību. Valsts budžeta struktūra nav novērsusi lielu valsts budžeta deficītu, jo ir trūkumi valsts fiskālo noteikumu struktūrā, tostarp noteikumā par parādu ar procikliskuma iezīmēm, vidēja termiņa budžeta plānojuma vāja izpilde, ko vēl papildus vājina īpašie “apdraudējuma stāvokļa” režīma noteikumi, un fiskālās padomes ierobežotā loma un resursi. Valsts Fiskālās padomes ierobežotās pilnvaras un resursi traucē tai efektīvi vadīt publiskas diskusijas par fiskālajiem jautājumiem.

| (30) | Pēdējo desmit gadu laikā Ungārijā ir ievērojami pieaugušas mājokļu cenas, bet mājokļu piedāvājums joprojām ir ierobežots. Neseno cenu pieaugumu ir veicinājušas arī vāji mērķorientētas subsīdiju shēmas mājokļa iegādei, kas pieejamas arī mājsaimniecībām ar augstākiem ienākumiem, kurām jau ir mājoklis. Līdzīgi arī subsīdijas mājokļu celtniecībai, ieskaitot dotācijas, subsidētus aizdevumus un preferenciālas PVN likmes, nav mērķorientētas. |
| --- | --- |

(30)

Pēdējo desmit gadu laikā Ungārijā ir ievērojami pieaugušas mājokļu cenas, bet mājokļu piedāvājums joprojām ir ierobežots. Neseno cenu pieaugumu ir veicinājušas arī vāji mērķorientētas subsīdiju shēmas mājokļa iegādei, kas pieejamas arī mājsaimniecībām ar augstākiem ienākumiem, kurām jau ir mājoklis. Līdzīgi arī subsīdijas mājokļu celtniecībai, ieskaitot dotācijas, subsidētus aizdevumus un preferenciālas PVN likmes, nav mērķorientētas.

| (31) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Ungārija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu paudusi nodomu no mehānisma pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu līdz 6 600 000 000 EUR apmērā. Ņemot vērā to, ka mehānisms, kas ir spēkā līdz 2026. gadam, ir pagaidu pasākums, ir būtiski ātri turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu. Lai izpildītu atveseļošanas un noturības plānā paredzētās saistības, Ungārijai ir vienlīdz svarīgi arī nodrošināt pietiekamas administratīvās spējas. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Ungārijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. Ungārijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana ir ievērojami aizkavējusies, jo 2022. gada decembrī novēloti tika pieņemts Padomes Īstenošanas lēmums par Ungārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Lai atveseļošanas un noturības plānu īstenotu ātri un stabili, būtu jāizpilda 27 atskaites punkti, kas saistīti ar tiesu neatkarības stiprināšanu un Savienības finanšu interešu aizsardzības nodrošināšanu. Veikt maksājumus atveseļošanas un noturības plāna ietvaros nav iespējams, iekam šie atskaites punkti nav pilnībā un pareizi īstenoti. REPowerEU dotāciju piešķīrums Ungārijai ir 701,6 miljoni EUR. Ungārija plāno izmantot REPowerEU dotāciju un papildu aizdevumu ar enerģētiku saistītām investīcijām. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Ungārija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu paudusi nodomu no mehānisma pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu līdz 6 600 000 000 EUR apmērā. Ņemot vērā to, ka mehānisms, kas ir spēkā līdz 2026. gadam, ir pagaidu pasākums, ir būtiski ātri turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu. Lai izpildītu atveseļošanas un noturības plānā paredzētās saistības, Ungārijai ir vienlīdz svarīgi arī nodrošināt pietiekamas administratīvās spējas. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Ungārijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. Ungārijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana ir ievērojami aizkavējusies, jo 2022. gada decembrī novēloti tika pieņemts Padomes Īstenošanas lēmums par Ungārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Lai atveseļošanas un noturības plānu īstenotu ātri un stabili, būtu jāizpilda 27 atskaites punkti, kas saistīti ar tiesu neatkarības stiprināšanu un Savienības finanšu interešu aizsardzības nodrošināšanu. Veikt maksājumus atveseļošanas un noturības plāna ietvaros nav iespējams, iekam šie atskaites punkti nav pilnībā un pareizi īstenoti. REPowerEU dotāciju piešķīrums Ungārijai ir 701,6 miljoni EUR. Ungārija plāno izmantot REPowerEU dotāciju un papildu aizdevumu ar enerģētiku saistītām investīcijām.

| (32) | Komisija visus Ungārijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Ungārijā. |
| --- | --- |

(32)

Komisija visus Ungārijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Ungārijā.

| (33) | Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Ungārija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kuras saistītas ar nabadzību, darba tirgus konkurenci pakalpojumu jomā un enerģētiku. |
| --- | --- |

(33)

Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Ungārija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kuras saistītas ar nabadzību, darba tirgus konkurenci pakalpojumu jomā un enerģētiku.

| (34) | Vispārējie nabadzības rādītāji pēdējo desmit gadu laikā gan ir uzlabojušies, taču konkrētu neizdevīgā stāvoklī esošu grupu, piemēram, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem, bērnu, cilvēku ar invaliditāti, romu un attālo lauku apdzīvoto vietu iedzīvotāju, relatīvā situācija ir pasliktinājusies. Smagas materiālās un sociālās nenodrošinātības rādītāji ir vieni no augstākajiem Savienībā un ievērojami atšķiras starp reģioniem. Īpaši augsti tie ir bērnu un romu vidū. Neizdevīgā stāvoklī esošām grupām ir grūti piekļūt pienācīgai sociālajai palīdzībai, izglītībai, veselības aprūpei un darba meklēšanas pakalpojumiem. Mājsaimniecības bez stabiliem ienākumiem saskaras ar sociālās drošības tīkla vājināšanos. Nodokļu sistēma nesamērīgi apgrūtina mazāk apmaksātus darba ņēmējus. Mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem galvenie ienākumu avoti pēdējo desmit gadu laikā nav tikuši līdzi dzīves dārdzībai. Minimālie ienākumi ir vieni no nepietiekamākajiem Savienībā. Nesenais enerģijas un pārtikas cenu pieaugums nesamērīgi noslogo cilvēkus ar zemiem ienākumiem, vienlaikus atbalsta pasākumi lielākoties nav mērķorientēti. Nesenie grozījumi sociālās aizsardzības tiesību aktos mazinājuši valsts atbildību par sociālās aprūpes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(34)

Vispārējie nabadzības rādītāji pēdējo desmit gadu laikā gan ir uzlabojušies, taču konkrētu neizdevīgā stāvoklī esošu grupu, piemēram, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem, bērnu, cilvēku ar invaliditāti, romu un attālo lauku apdzīvoto vietu iedzīvotāju, relatīvā situācija ir pasliktinājusies. Smagas materiālās un sociālās nenodrošinātības rādītāji ir vieni no augstākajiem Savienībā un ievērojami atšķiras starp reģioniem. Īpaši augsti tie ir bērnu un romu vidū. Neizdevīgā stāvoklī esošām grupām ir grūti piekļūt pienācīgai sociālajai palīdzībai, izglītībai, veselības aprūpei un darba meklēšanas pakalpojumiem. Mājsaimniecības bez stabiliem ienākumiem saskaras ar sociālās drošības tīkla vājināšanos. Nodokļu sistēma nesamērīgi apgrūtina mazāk apmaksātus darba ņēmējus. Mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem galvenie ienākumu avoti pēdējo desmit gadu laikā nav tikuši līdzi dzīves dārdzībai. Minimālie ienākumi ir vieni no nepietiekamākajiem Savienībā. Nesenais enerģijas un pārtikas cenu pieaugums nesamērīgi noslogo cilvēkus ar zemiem ienākumiem, vienlaikus atbalsta pasākumi lielākoties nav mērķorientēti. Nesenie grozījumi sociālās aizsardzības tiesību aktos mazinājuši valsts atbildību par sociālās aprūpes nodrošināšanu.

| (35) | Kopējais nodarbinātības līmenis ir samērā augsts, taču konkrētas neizdevīgā stāvoklī esošās grupas, piemēram, romi, mazkvalificēti cilvēki, sievietes ar aprūpes pienākumiem un cilvēki ar invaliditāti, saskaras ar grūtībām iekļūt atvērtā darba tirgū, jo izglītības, apmācības, sociālās palīdzības sistēmās un darba meklētājiem paredzētajās atbalsta struktūrās ir nepilnības. Vēl aizvien mazkvalificētu darba ņēmēju, romu un cilvēku ar invaliditāti vidū ir lielas nodarbinātības līmeņa atšķirības. Katra piektā sieviete, kura meklē apmaksātu darbu, bērnu vai apgādājamo ar invaliditāti aprūpes pienākumu dēļ paliek ārpus darba tirgus. Neizdevīgā stāvoklī esošām grupām ir nepietiekami pabalsti un piekļuve efektīviem aktīva darba tirgus pasākumiem. Bezdarbnieka pabalsta saņemšanas ilgums ir trīs mēneši, savukārt saskaņā ar 2022. gadā veiktā darbaspēka apsekojuma datiem vidējais bezdarba ilgums bija 9,4 mēneši. Četri no desmit reģistrētajiem bezdarbniekiem nesaņem pabalstus. Ilgais vidējais reģistrācijas periods liecina, ka valsts nodarbinātības dienestā trūkst spēju. To darba meklētāju īpatsvars, kuriem ir zemas pamatprasmes, vairāk nekā divas reizes pārsniedz vidējo rādītāju valstī. Vēl aizvien ir mazs to pieaugušo īpatsvars, kuri piedalās mācībās, jo īpaši mazkvalificētu personu un bezdarbnieku vidū. |
| --- | --- |

(35)

Kopējais nodarbinātības līmenis ir samērā augsts, taču konkrētas neizdevīgā stāvoklī esošās grupas, piemēram, romi, mazkvalificēti cilvēki, sievietes ar aprūpes pienākumiem un cilvēki ar invaliditāti, saskaras ar grūtībām iekļūt atvērtā darba tirgū, jo izglītības, apmācības, sociālās palīdzības sistēmās un darba meklētājiem paredzētajās atbalsta struktūrās ir nepilnības. Vēl aizvien mazkvalificētu darba ņēmēju, romu un cilvēku ar invaliditāti vidū ir lielas nodarbinātības līmeņa atšķirības. Katra piektā sieviete, kura meklē apmaksātu darbu, bērnu vai apgādājamo ar invaliditāti aprūpes pienākumu dēļ paliek ārpus darba tirgus. Neizdevīgā stāvoklī esošām grupām ir nepietiekami pabalsti un piekļuve efektīviem aktīva darba tirgus pasākumiem. Bezdarbnieka pabalsta saņemšanas ilgums ir trīs mēneši, savukārt saskaņā ar 2022. gadā veiktā darbaspēka apsekojuma datiem vidējais bezdarba ilgums bija 9,4 mēneši. Četri no desmit reģistrētajiem bezdarbniekiem nesaņem pabalstus. Ilgais vidējais reģistrācijas periods liecina, ka valsts nodarbinātības dienestā trūkst spēju. To darba meklētāju īpatsvars, kuriem ir zemas pamatprasmes, vairāk nekā divas reizes pārsniedz vidējo rādītāju valstī. Vēl aizvien ir mazs to pieaugušo īpatsvars, kuri piedalās mācībās, jo īpaši mazkvalificētu personu un bezdarbnieku vidū.

| (36) | Sociālais dialogs joprojām ir viens no vājākajiem Savienībā, un nesen tas atkal pasliktinājies. Galvenā trīspusējā struktūra galvenokārt darbojas kā informācijas apmaiņas un apspriešanās forums, tai nav oficiāla tiesiskā regulējuma, un nenotiek jēgpilns dialogs, izņemot par minimālās algas noteikšanu. Aizvien lielāka problēma ir skolotāju trūkums, taču jaunas tiesību normas ir ierobežojušas skolotāju tiesības uz kolektīvu rīcību un palielinājušas darba devēju iespēju ar atpakaļejošu spēku atlaist skolotājus, kuri piedalās civilās nepakļaušanās pasākumos, protestējot pret darba apstākļiem. Nesenās reformas, kas ieviestas bez jēgpilna dialoga ar attiecīgajām arodbiedrībām, negatīvi ietekmējušas darba apstākļus un vājinājušas veselības aprūpes darbinieku pašpārstāvību. |
| --- | --- |

(36)

Sociālais dialogs joprojām ir viens no vājākajiem Savienībā, un nesen tas atkal pasliktinājies. Galvenā trīspusējā struktūra galvenokārt darbojas kā informācijas apmaiņas un apspriešanās forums, tai nav oficiāla tiesiskā regulējuma, un nenotiek jēgpilns dialogs, izņemot par minimālās algas noteikšanu. Aizvien lielāka problēma ir skolotāju trūkums, taču jaunas tiesību normas ir ierobežojušas skolotāju tiesības uz kolektīvu rīcību un palielinājušas darba devēju iespēju ar atpakaļejošu spēku atlaist skolotājus, kuri piedalās civilās nepakļaušanās pasākumos, protestējot pret darba apstākļiem. Nesenās reformas, kas ieviestas bez jēgpilna dialoga ar attiecīgajām arodbiedrībām, negatīvi ietekmējušas darba apstākļus un vājinājušas veselības aprūpes darbinieku pašpārstāvību.

| (37) | Nesen vairākos tirgos vairākkārt ir notikusi valsts iejaukšanās, vājinot juridisko noteiktību. Minētā iejaukšanās bijusi ar tendenci atturēt vai ierobežot Savienības un ārvalstu ieguldījumus konkrētos tirgos, faktiski paverot iespēju iegādāties uzņēmumus valsts uzņēmumiem vai privātiem uzņēmumiem, kam ir ciešas saiknes ar valdību. Iejaukšanās arī nopietni ietekmē vienotā tirgus un tiesiskuma principus, ierobežojot ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes iespējas. Piemēram, konkrēti uzņēmumi un nozares saskaras ar diskriminējošu attieksmi, kura izpaužas īpaši pielāgotos nodokļos, cenu griestos un noteikumos, ko ievieš īsā laikā un bez iepriekšējas apspriešanās. Kopš 2020. gada, lai ieviestu šādus pasākumus, valdība ir izmantojusi arī savas ar “apdraudējuma stāvokli” saistītās ārkārtējās pilnvaras. Budžeta ieņēmumi no konkrētām nozarēm noteiktiem nodokļiem ir ievērojami. Piemēram, valdība nesen noteica administratīvus cenu griestus un 90 % peļņas nodokli cementa un keramikas materiālu ražošanai. Minētajās nozarēs ir augsts ārvalstu īpašnieku īpatsvars. Valdība 2022. gada decembrī pēkšņi palielināja nodokli apdrošināšanas un farmācijas uzņēmumiem. Tika apgrūtinātas bankas, jo mainīgo hipotekāro kredītu likmju ierobežojums ietekmēja to spēju sniegt aizdevumus un rentabilitāti. Lai izdarītu nepamatotu spiedienu uz konkrētiem uzņēmumiem, jo īpaši mazumtirdzniecības un transporta jomā, izmantotas selektīvas un patvaļīgas administratīvās pārbaudes, naudas sodi un atļauju atsaukšana. Šķiet, ka trūkst iedarbīgu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret iestāžu veiktiem patvaļīgiem pasākumiem. Mazumtirdzniecības nozare joprojām saskaras ar neparedzamiem noteikumiem. Nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek atļauts izveidot veikalus, kuru platība pārsniedz 400 m2, vai tos pārveidot, nešķiet pārredzami, un ir šaubas par iespējām šādus jautājumus izskatīt tiesā. Nodoklis mazumtirdzniecības nozarē nesamērīgi apgrūtina lielākus uzņēmumus, kuru galvenā mītne nav Ungārijā. Valdība bieži izmanto savas pilnvaras, lai atbrīvotu darījumus no apvienošanās kontroles.
  Šādu darījumu ietekme uz ekonomiku, konkurenci un vienoto tirgu netiek novērtēta. Kritēriji attiecībā uz atbrīvojumiem nav noteikti pārredzami, un nav oficiālas procedūras minēto kritēriju vai pašu lēmumu apstrīdēšanai. Iejaukšanās rezultātā banku, telesakaru, sabiedrisko pakalpojumu, mediju, televīzijas un radio apraides jomā aizvien vairāk īpašumu pieder valstij vai valstij pietuvinātiem subjektiem par sliktu ārvalstu īpašniekiem. Spriežot pēc valdības locekļu paziņojumiem, līdzīgus darījumus var gaidīt apdrošināšanas, mazumtirdzniecības un transporta nozarē, jo īpaši tas attiecas uz Budapeštas lidostu. Ārvalstu kapitāla un zinātības samazināšanās, jo īpaši nozarēs ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, banku un telesakaru nozarē, rada risku, ka tiks iegrožotas Ungārijas produktivitātes pieauguma un inovācijas iespējas. |
| --- | --- |

(37)

Nesen vairākos tirgos vairākkārt ir notikusi valsts iejaukšanās, vājinot juridisko noteiktību. Minētā iejaukšanās bijusi ar tendenci atturēt vai ierobežot Savienības un ārvalstu ieguldījumus konkrētos tirgos, faktiski paverot iespēju iegādāties uzņēmumus valsts uzņēmumiem vai privātiem uzņēmumiem, kam ir ciešas saiknes ar valdību. Iejaukšanās arī nopietni ietekmē vienotā tirgus un tiesiskuma principus, ierobežojot ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes iespējas. Piemēram, konkrēti uzņēmumi un nozares saskaras ar diskriminējošu attieksmi, kura izpaužas īpaši pielāgotos nodokļos, cenu griestos un noteikumos, ko ievieš īsā laikā un bez iepriekšējas apspriešanās. Kopš 2020. gada, lai ieviestu šādus pasākumus, valdība ir izmantojusi arī savas ar “apdraudējuma stāvokli” saistītās ārkārtējās pilnvaras. Budžeta ieņēmumi no konkrētām nozarēm noteiktiem nodokļiem ir ievērojami. Piemēram, valdība nesen noteica administratīvus cenu griestus un 90 % peļņas nodokli cementa un keramikas materiālu ražošanai. Minētajās nozarēs ir augsts ārvalstu īpašnieku īpatsvars. Valdība 2022. gada decembrī pēkšņi palielināja nodokli apdrošināšanas un farmācijas uzņēmumiem. Tika apgrūtinātas bankas, jo mainīgo hipotekāro kredītu likmju ierobežojums ietekmēja to spēju sniegt aizdevumus un rentabilitāti. Lai izdarītu nepamatotu spiedienu uz konkrētiem uzņēmumiem, jo īpaši mazumtirdzniecības un transporta jomā, izmantotas selektīvas un patvaļīgas administratīvās pārbaudes, naudas sodi un atļauju atsaukšana. Šķiet, ka trūkst iedarbīgu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret iestāžu veiktiem patvaļīgiem pasākumiem. Mazumtirdzniecības nozare joprojām saskaras ar neparedzamiem noteikumiem. Nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek atļauts izveidot veikalus, kuru platība pārsniedz 400 m2, vai tos pārveidot, nešķiet pārredzami, un ir šaubas par iespējām šādus jautājumus izskatīt tiesā. Nodoklis mazumtirdzniecības nozarē nesamērīgi apgrūtina lielākus uzņēmumus, kuru galvenā mītne nav Ungārijā. Valdība bieži izmanto savas pilnvaras, lai atbrīvotu darījumus no apvienošanās kontroles.

Šādu darījumu ietekme uz ekonomiku, konkurenci un vienoto tirgu netiek novērtēta. Kritēriji attiecībā uz atbrīvojumiem nav noteikti pārredzami, un nav oficiālas procedūras minēto kritēriju vai pašu lēmumu apstrīdēšanai. Iejaukšanās rezultātā banku, telesakaru, sabiedrisko pakalpojumu, mediju, televīzijas un radio apraides jomā aizvien vairāk īpašumu pieder valstij vai valstij pietuvinātiem subjektiem par sliktu ārvalstu īpašniekiem. Spriežot pēc valdības locekļu paziņojumiem, līdzīgus darījumus var gaidīt apdrošināšanas, mazumtirdzniecības un transporta nozarē, jo īpaši tas attiecas uz Budapeštas lidostu. Ārvalstu kapitāla un zinātības samazināšanās, jo īpaši nozarēs ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, banku un telesakaru nozarē, rada risku, ka tiks iegrožotas Ungārijas produktivitātes pieauguma un inovācijas iespējas.

| (38) | Ungārijas energoresursu struktūru nosaka nafta un gāze, un katra no tām veido aptuveni trešdaļu no kopējā enerģijas patēriņa. Kodolenerģijas un atjaunīgo energoresursu īpatsvars ir attiecīgi 15 % un aptuveni 14 %. Ungārija joprojām lielā mērā paļaujas uz Krieviju saistībā ar fosilajām degvielām, kā arī kodolenerģiju, un tās centieni pārvarēt atkarību no Krievijas ir gausi. Trīs ceturtdaļas no iekšzemes gāzes patēriņa sedz imports no Krievijas. Ungārija 2021. gadā parakstīja ilgtermiņa gāzes piegādes nolīgumu ar Gazprom, un 2023. gada aprīlī tika vestas sarunas par grozījumu tajā, paredzot iespēju saņemt papildu daudzumus. Lai mazinātu atkarību no Krievijas fosilajām degvielām, būs vajadzīga būtiska papildu rīcība, jo īpaši sadarbības stiprināšanai ar kaimiņvalstīm, tostarp vajadzības gadījumā saistībā ar infrastruktūru, lai nodrošinātu piekļuvi alternatīviem fosilās degvielas avotiem. Elektrifikācija un paredzētās investīcijas energoietilpīgās nozarēs palielinās vajadzību pēc elektroenerģijas ražošanas. Lai gan pēdējos gados ir ievērojami pieaugusi saules enerģijas jauda, atjaunīgo energoresursu enerģijas jaudas īpatsvars vēl aizvien ir viens no zemākajiem Savienībā. Vēja elektrostaciju uzstādīšana ir apturēta, un gaidāms, ka tā atsāksies pēc juridisko ierobežojumu atcelšanas. Ģeotermālā enerģija netiek pietiekami izmantota. Normatīvā vide, kas bieži mainās, rada vairākas problēmas atjaunīgo energoresursu jomas attīstībā. Turklāt elektrotīkla jaudas ierobežojumi rada ievērojamus šķēršļus atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam, savukārt elastīgu risinājumu trūkums pieprasījuma un piedāvājuma pusē un ierobežotās patērētāju iespējas rada ievērojamus šķēršļus tīras atjaunīgas elektroenerģijas ražošanas attīstībai. Neizmantota iespēja optimizēt tīklu atjaunīgo energoresursu enerģijas radītajai papildu jaudai ir arī neoptimāla integrācija Savienības balansēšanas tirgū. |
| --- | --- |

(38)

Ungārijas energoresursu struktūru nosaka nafta un gāze, un katra no tām veido aptuveni trešdaļu no kopējā enerģijas patēriņa. Kodolenerģijas un atjaunīgo energoresursu īpatsvars ir attiecīgi 15 % un aptuveni 14 %. Ungārija joprojām lielā mērā paļaujas uz Krieviju saistībā ar fosilajām degvielām, kā arī kodolenerģiju, un tās centieni pārvarēt atkarību no Krievijas ir gausi. Trīs ceturtdaļas no iekšzemes gāzes patēriņa sedz imports no Krievijas. Ungārija 2021. gadā parakstīja ilgtermiņa gāzes piegādes nolīgumu ar Gazprom, un 2023. gada aprīlī tika vestas sarunas par grozījumu tajā, paredzot iespēju saņemt papildu daudzumus. Lai mazinātu atkarību no Krievijas fosilajām degvielām, būs vajadzīga būtiska papildu rīcība, jo īpaši sadarbības stiprināšanai ar kaimiņvalstīm, tostarp vajadzības gadījumā saistībā ar infrastruktūru, lai nodrošinātu piekļuvi alternatīviem fosilās degvielas avotiem. Elektrifikācija un paredzētās investīcijas energoietilpīgās nozarēs palielinās vajadzību pēc elektroenerģijas ražošanas. Lai gan pēdējos gados ir ievērojami pieaugusi saules enerģijas jauda, atjaunīgo energoresursu enerģijas jaudas īpatsvars vēl aizvien ir viens no zemākajiem Savienībā. Vēja elektrostaciju uzstādīšana ir apturēta, un gaidāms, ka tā atsāksies pēc juridisko ierobežojumu atcelšanas. Ģeotermālā enerģija netiek pietiekami izmantota. Normatīvā vide, kas bieži mainās, rada vairākas problēmas atjaunīgo energoresursu jomas attīstībā. Turklāt elektrotīkla jaudas ierobežojumi rada ievērojamus šķēršļus atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam, savukārt elastīgu risinājumu trūkums pieprasījuma un piedāvājuma pusē un ierobežotās patērētāju iespējas rada ievērojamus šķēršļus tīras atjaunīgas elektroenerģijas ražošanas attīstībai. Neizmantota iespēja optimizēt tīklu atjaunīgo energoresursu enerģijas radītajai papildu jaudai ir arī neoptimāla integrācija Savienības balansēšanas tirgū.

| (39) | Ungārijai ir ievērojams energoefektivitātes potenciāls, jo īpaši dzīvojamās ēkās. Dabasgāzes patēriņš Ungārijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados samazinājās par 20 %, pārsniedzot Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16) noteikto 15 % samazinājuma mērķrādītāju – tas skaidrojams arī ar publiskajā sektorā veiktajiem pasākumiem un mājsaimniecībām piemērojamās enerģijas cenu griestu sistēmas grozījumiem. Ungārija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). Tomēr, neraugoties uz nesenajām izmaiņām, enerģijas administratīvo cenu sistēma vēl aizvien neļauj pienācīgi darboties cenu signāliem un radīt pietiekamu stimulu enerģijas taupīšanai. Cenu griestus vienādi piemēro visām mājsaimniecībām. Arī mājsaimniecības ar augstiem ienākumiem maksā subsidēto administratīvo cenu, savukārt ģimenes ar zemiem ienākumiem bieži dzīvo mazāk energoefektīvās mājās. Mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem paredzētas shēmas gan efektīvāk atbalstītu neaizsargātās mājsaimniecības, gan ļautu efektīvāk ietaupīt enerģiju. |
| --- | --- |

(39)

Ungārijai ir ievērojams energoefektivitātes potenciāls, jo īpaši dzīvojamās ēkās. Dabasgāzes patēriņš Ungārijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados samazinājās par 20 %, pārsniedzot Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16) noteikto 15 % samazinājuma mērķrādītāju – tas skaidrojams arī ar publiskajā sektorā veiktajiem pasākumiem un mājsaimniecībām piemērojamās enerģijas cenu griestu sistēmas grozījumiem. Ungārija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). Tomēr, neraugoties uz nesenajām izmaiņām, enerģijas administratīvo cenu sistēma vēl aizvien neļauj pienācīgi darboties cenu signāliem un radīt pietiekamu stimulu enerģijas taupīšanai. Cenu griestus vienādi piemēro visām mājsaimniecībām. Arī mājsaimniecības ar augstiem ienākumiem maksā subsidēto administratīvo cenu, savukārt ģimenes ar zemiem ienākumiem bieži dzīvo mazāk energoefektīvās mājās. Mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem paredzētas shēmas gan efektīvāk atbalstītu neaizsargātās mājsaimniecības, gan ļautu efektīvāk ietaupīt enerģiju.

| (40) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Tika ziņots, ka 2022. gadā Ungārijā trūkst darbaspēka 31 profesijā, kur bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai. Vienlaikus darba ņēmēju dalība apmācībā energoietilpīgās nozarēs ir ievērojami samazinājusies un tagad ir zemāka par Savienības vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(40)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Tika ziņots, ka 2022. gadā Ungārijā trūkst darbaspēka 31 profesijā, kur bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai. Vienlaikus darba ņēmēju dalība apmācībā energoietilpīgās nozarēs ir ievērojami samazinājusies un tagad ir zemāka par Savienības vidējo rādītāju.

| (41) | Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(41)

Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (42) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdzēs novērst neaizsargātību, kas saistīta ar ļoti spēcīgu cenu spiedienu un ārējā un valdības finansējuma vajadzībām. 2. un 4. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu, |
| --- | --- |

(42)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdzēs novērst neaizsargātību, kas saistīta ar ļoti spēcīgu cenu spiedienu un ārējā un valdības finansējuma vajadzībām. 2. un 4. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Ungārijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 4,4 % (19).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Lai nodrošinātu fiskālās un ārējās pozīcijas ilgtspēju, efektīvi koordinēt un skaidri norobežot makroekonomikas politiku. Pakāpeniski atcelt cenu un procentu likmju griestus, lai mazinātu kropļojošu ietekmi un veicinātu monetārās politikas raitu transmisiju. Atbalsta pasākumus mājokļu nozarē vērst uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Stiprināt vidēja termiņa budžeta struktūru, pielāgot gada budžetu sagatavošanu budžeta gadam un ierobežot rīcības brīvību gada budžetu īstenošanā.

2.

Steidzami izpildīt vajadzīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas saistīti ar tiesu neatkarības stiprināšanu un Savienības finanšu interešu aizsardzību, lai varētu ātri un stabili īstenot tās atveseļošanas un noturības plānu. Ātri pabeigt REPowerEU nodaļas iekļaušanu, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Uzlabot sociālās palīdzības sistēmas, tostarp bezdarbnieka pabalstu, atbilstību. Uzlabot piekļuvi efektīviem aktīva darba tirgus pasākumiem, jo īpaši prasmju pilnveides iespējas visneizdevīgākajā stāvoklī esošām grupām, un nodrošināt efektīvu sociālo dialogu. Sistemātiski piemērojot konkurences pārbaudi komercdarījumiem un samazinot ārkārtas pasākumu izmantošanu līdz noteikti nepieciešamajam līmenim saskaņā ar vienotā tirgus un tiesiskuma principiem, uzlabot tiesisko regulējumu un konkurenci pakalpojumu jomā, izvairoties no selektīvas un patvaļīgas administratīvas iejaukšanās un īpaši pielāgotu tiesību aktu izmantošanas, kas sniedz nepamatotas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai nostāda tos neizdevīgā stāvoklī.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu, tostarp vēja enerģijas, ģeotermālās enerģijas un ilgtspējīga biometāna, izmantošanu, jo īpaši, racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras un vienlaikus regulāri veicot vidiskās ietekmes novērtējumus un izveidojot atbalstošu un prognozējamu normatīvo vidi. Pakāpeniski izbeigt subsīdijas fosilajām degvielām. Reformēt enerģijas balansēšanas tirgus noteikumus un tarifu noteikšanu, lai varētu atgūt izmaksas un optimāli izmantot tīklu. Vajadzības gadījumā modernizēt elektroenerģijas infrastruktūru, tostarp tīkla un uzkrāšanas jaudu. Dažādot fosilo degvielu importu, lai ievērojami samazinātu atkarību no Krievijas, tostarp, stiprinot sadarbību ar citām dalībvalstīm, vajadzības gadījumā arī saistībā ar infrastruktūru. Uzlabot energoefektivitāti, jo īpaši ēkās, un turpināt centienus mazināt kopējo gāzes patēriņu. Pielāgot pašreizējo regulēto enerģijas cenu sistēmu, lai veicinātu enerģijas taupīšanu, vienlaikus sniedzot mērķorientētu atbalstu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 15447/22; ST 15447/22 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 78. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme 1,7 procentpunktu apmērā no IKP, un to nosaka ietekme, ko rada gāzes krājumu iegāde, ko veic īpaša struktūra, kas klasificēta kā daļa no vispārējās valdības.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu (OV C 334.17, 1.9.2022., 136. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Ungārijas potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, ir 16,6 % nominālā izteiksmē.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 2,2 procentpunktiem no IKP. Lielais citu kapitālizdevumu samazinājums 2023. gadā ir saistīts ar lielo ietekmi, ko radījusi gāzes krājumu iegāde, kuru 2022. gadā veica īpaša struktūra, kas klasificēta kā daļa no vispārējās valdības.

13

(14)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

17

(18)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.

18

(19)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

19

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/167

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Maltas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/18)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Maltu kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Maltas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Maltu kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Maltas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Malta savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 13. jūlijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 5. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Maltas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Malta ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Malta savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 13. jūlijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 5. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Maltas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Malta ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Malta 2023. gada 25. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 3. maijā –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Maltas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Malta 2023. gada 25. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 3. maijā –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Maltas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Maltu publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Malta ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Malta īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Maltas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Maltu publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Malta ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Malta īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Maltas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Maltas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,8 % no IKP 2021. gadā līdz 5,8 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 55,1 % no IKP 2021. gada beigās līdz 53,4 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Maltas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Maltai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Maltas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,8 % no IKP 2021. gadā līdz 5,8 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 55,1 % no IKP 2021. gada beigās līdz 53,4 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Maltas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Maltai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra subsīdijas enerģijas ražošanai, lai kompensētu importētās elektroenerģijas cenu pieaugumu un oglekļa emisijas. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,2 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra subsīdijas enerģijas ražošanai, lai kompensētu importētās elektroenerģijas cenu pieaugumu un oglekļa emisijas. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,2 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Maltai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Maltai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā kopumā bija neitrāla, proti, – 0,2 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Malta atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,9 % no IKP (1,1 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar citu Savienības fondu mazāku apguvi. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,2 procentpunktiem. Tāpēc Malta nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, un tas neatbilda Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 procentpunktiem. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi(papildu neto budžeta izmaksas 1,9 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Malta pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā kopumā bija neitrāla, proti, – 0,2 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Malta atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,9 % no IKP (1,1 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar citu Savienības fondu mazāku apguvi. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,2 procentpunktiem. Tāpēc Malta nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, un tas neatbilda Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 procentpunktiem. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi(papildu neto budžeta izmaksas 1,9 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Malta pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 4,1 % un 2024. gadā – par 4,5 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,9 %) un 2024. gadā (4,1 %), kas galvenokārt skaidrojams ar mazāku neto eksporta ietekmi uz izaugsmi. |
| --- | --- |

(16)

Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 4,1 % un 2024. gadā – par 4,5 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,9 %) un 2024. gadā (4,1 %), kas galvenokārt skaidrojams ar mazāku neto eksporta ietekmi uz izaugsmi.

| (17) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 5,0 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo citu ieņēmumu palielināšanos, tostarp ieņēmumus no ieguldītājiem paredzētām valsts shēmām pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai, savukārt subsīdiju samazinājumu, tostarp ar valsts aviosabiedrības pārstrukturēšanu saistīto izmaksu paredzamo pakāpenisko izbeigšanu, daļēji kompensē starppatēriņa pieaugums un bruto pamatkapitāla veidošana. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 53,4 % 2022. gada beigās līdz 54,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 5,1 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 54,8 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 5,0 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo citu ieņēmumu palielināšanos, tostarp ieņēmumus no ieguldītājiem paredzētām valsts shēmām pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai, savukārt subsīdiju samazinājumu, tostarp ar valsts aviosabiedrības pārstrukturēšanu saistīto izmaksu paredzamo pakāpenisko izbeigšanu, daļēji kompensē starppatēriņa pieaugums un bruto pamatkapitāla veidošana. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 53,4 % 2022. gada beigās līdz 54,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 5,1 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 54,8 % 2023. gada beigās.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam un subsīdijas enerģijas ražošanai, lai kompensētu importētās elektroenerģijas cenu pieaugumu un oglekļa emisijas. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam un subsīdijas enerģijas ražošanai, lai kompensētu importētās elektroenerģijas cenu pieaugumu un oglekļa emisijas. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP.

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Maltai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Maltai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Maltai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Maltai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Maltai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Maltai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 0,4 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija kopumā neitrāla (– 0,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 % no IKP. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,3 procentpunktu apmērā (13). Tāpēc Malta plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, jo īpaši privāto un publisko ēku, tostarp slimnīcu un skolu, renovāciju, transporta nozares elektrifikāciju un projektus, kas saistīti ar publiskās pārvaldes un privātā sektora digitalizāciju, un ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 0,4 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija kopumā neitrāla (– 0,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 % no IKP. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,3 procentpunktu apmērā (13). Tāpēc Malta plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, jo īpaši privāto un publisko ēku, tostarp slimnīcu un skolu, renovāciju, transporta nozares elektrifikāciju un projektus, kas saistīti ar publiskās pārvaldes un privātā sektora digitalizāciju, un ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,3 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo subsīdiju samazinājumu, tostarp valsts aviosabiedrības priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu pakāpenisku izbeigšanu, un algu izdevumu un starppatēriņa izdevumu ierobežoto pieaugumu, ko daļēji kompensē procentu izdevumu pieaugums. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 55,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,5 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazliet augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 56,1 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,3 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo subsīdiju samazinājumu, tostarp valsts aviosabiedrības priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu pakāpenisku izbeigšanu, un algu izdevumu un starppatēriņa izdevumu ierobežoto pieaugumu, ko daļēji kompensē procentu izdevumu pieaugums. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 55,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,5 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazliet augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 56,1 % 2024. gada beigās.

| (22) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt dažus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija pašlaik pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas ir 1,5 % no IKP. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka lielākā daļa enerģētikas atbalsta pasākumu, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt dažus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija pašlaik pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas ir 1,5 % no IKP. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka lielākā daļa enerģētikas atbalsta pasākumu, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti.

| (23) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 5,9 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas būtu mazāks nekā ieteikts 2024. gadam. |
| --- | --- |

(23)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 5,9 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas būtu mazāks nekā ieteikts 2024. gadam.

| (24) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 3,3 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, ko radītu enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga izbeigšana, kas lielā mērā ir saistīts ar to, ka lielākā daļa šādu pasākumu paliek spēkā. |
| --- | --- |

(24)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 3,3 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, ko radītu enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga izbeigšana, kas lielā mērā ir saistīts ar to, ka lielākā daļa šādu pasākumu paliek spēkā.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 3,8 % no IKP 2023. gadā līdz 3,1 % no IKP 2024. gadā. Zemākas investīcijas atspoguļo zemākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko Savienība finansē ar instrumentiem, kuri nav mehānisms. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas ar augstu pievienoto vērtību un strukturālās reformas virzībā uz zaļo, digitālo un enerģētikas pārkārtošanos, tostarp veselības un pārvaldības jomā, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 3,8 % no IKP 2023. gadā līdz 3,1 % no IKP 2024. gadā. Zemākas investīcijas atspoguļo zemākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko Savienība finansē ar instrumentiem, kuri nav mehānisms. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas ar augstu pievienoto vērtību un strukturālās reformas virzībā uz zaļo, digitālo un enerģētikas pārkārtošanos, tostarp veselības un pārvaldības jomā, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna.

| (26) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 3,6 % no IKP 2025. gadā un 2,9 % līdz 2026. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts nepārsniegs 3 % no IKP 2026 gadā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 55,7 % 2024. gada beigās līdz 56,1 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 3,6 % no IKP 2025. gadā un 2,9 % līdz 2026. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts nepārsniegs 3 % no IKP 2026 gadā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 55,7 % 2024. gada beigās līdz 56,1 % 2026. gada beigās.

| (27) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Maltas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Malta iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 19 plāna atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kā rezultātā 2023. gada 8. martā kopā tika izmaksāti 52,3 miljoni EUR (dotācijās). Malta 2023. gada 26. aprīlī iesniedza sava plāna grozījumu kopā ar jaunu REPowerEU nodaļu. Paredzams, ka jaunā REPowerEU nodaļa ļaus risināt problēmas, kas saistītas ar energoapgādi un enerģētisko drošību, un paātrināt pāreju uz atjaunīgajiem energoresursiem. Turklāt Malta ierosina dažus grozījumus sākotnējā atveseļošanas un noturības plānā, lai ņemtu vērā samazināto kopējo piešķīrumu un pielāgotu atveseļošanas un noturības plānu objektīviem apstākļiem. Jaunās REPowerEU nodaļas iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Maltas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Maltas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Malta iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 19 plāna atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kā rezultātā 2023. gada 8. martā kopā tika izmaksāti 52,3 miljoni EUR (dotācijās). Malta 2023. gada 26. aprīlī iesniedza sava plāna grozījumu kopā ar jaunu REPowerEU nodaļu. Paredzams, ka jaunā REPowerEU nodaļa ļaus risināt problēmas, kas saistītas ar energoapgādi un enerģētisko drošību, un paātrināt pāreju uz atjaunīgajiem energoresursiem. Turklāt Malta ierosina dažus grozījumus sākotnējā atveseļošanas un noturības plānā, lai ņemtu vērā samazināto kopējo piešķīrumu un pielāgotu atveseļošanas un noturības plānu objektīviem apstākļiem. Jaunās REPowerEU nodaļas iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Maltas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (28) | Komisija visus Maltas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Maltā. |
| --- | --- |

(28)

Komisija visus Maltas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Maltā.

| (29) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Maltā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kuri saistīti ar nodokļu sistēmas iezīmēm, kas sekmē agresīvu nodokļu plānošanu, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(29)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Maltā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kuri saistīti ar nodokļu sistēmas iezīmēm, kas sekmē agresīvu nodokļu plānošanu, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos.

| (30) | Viens no priekšnoteikumiem nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanai ir agresīvas nodokļu plānošanas apkarošana. Ņemot vērā agresīvas nodokļu plānošanas stratēģiju plašāku ietekmi dalībvalstīs, ārkārtīgi svarīga ir visu dalībvalstu koordinēta rīcība, lai papildinātu Savienības tiesību aktus, izmantojot valstu politiku. Malta ir veikusi pasākumus, lai vērstos pret agresīvas nodokļu plānošanas praksi, īstenojot iepriekš saskaņotas starptautiskas un Eiropas iniciatīvas. Malta arī apņemas risināt šo jautājumu savā atveseļošanas un noturības plānā. Apņemšanās ieviest transfertcenu noteikšanas noteikumus un pasūtīt neatkarīgu pētījumu par izejošajiem un ienākošajiem maksājumiem (t. i., starp Savienības rezidentiem un trešo valstu rezidentiem), kam atbilstoši pētījuma konstatējumiem sekos tiesību akti, norāda uz pareizo virzienu. Tomēr, kamēr Maltā netiek piemērots nodokļa ieturējums par procentu, dividenžu un autoratlīdzību maksājumiem, ko Maltā reģistrēti uzņēmumi veic nulles un zemu nodokļu jurisdikcijām (proti, jebkurai jurisdikcijai, kuras tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ir zemāka par 9 %, kas ir zemākā tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme Savienībā), vai līdzvērtīgi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi nevar novirzīt savu peļņu, kas nav aplikta ar nodokli, uz trešām valstīm, joprojām pastāv augsts nodokļu dubultās neuzlikšanas risks attiecībā uz šo peļņu. Turklāt attieksme pret Maltā reģistrētiem uzņēmumiem, kuru domicils nav Maltā, joprojām rada nodokļu dubultas neuzlikšanas risku gan uzņēmumiem, gan privātpersonām. Nodrošinot atbilstību Padomes Direktīvai (ES) 2022/2523 (15), kas pēc ieviešanas Maltā attieksies tikai uz lielām korporācijām, šis jautājums tiks atrisināts tikai daļēji. |
| --- | --- |

(30)

Viens no priekšnoteikumiem nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanai ir agresīvas nodokļu plānošanas apkarošana. Ņemot vērā agresīvas nodokļu plānošanas stratēģiju plašāku ietekmi dalībvalstīs, ārkārtīgi svarīga ir visu dalībvalstu koordinēta rīcība, lai papildinātu Savienības tiesību aktus, izmantojot valstu politiku. Malta ir veikusi pasākumus, lai vērstos pret agresīvas nodokļu plānošanas praksi, īstenojot iepriekš saskaņotas starptautiskas un Eiropas iniciatīvas. Malta arī apņemas risināt šo jautājumu savā atveseļošanas un noturības plānā. Apņemšanās ieviest transfertcenu noteikšanas noteikumus un pasūtīt neatkarīgu pētījumu par izejošajiem un ienākošajiem maksājumiem (t. i., starp Savienības rezidentiem un trešo valstu rezidentiem), kam atbilstoši pētījuma konstatējumiem sekos tiesību akti, norāda uz pareizo virzienu. Tomēr, kamēr Maltā netiek piemērots nodokļa ieturējums par procentu, dividenžu un autoratlīdzību maksājumiem, ko Maltā reģistrēti uzņēmumi veic nulles un zemu nodokļu jurisdikcijām (proti, jebkurai jurisdikcijai, kuras tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ir zemāka par 9 %, kas ir zemākā tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme Savienībā), vai līdzvērtīgi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi nevar novirzīt savu peļņu, kas nav aplikta ar nodokli, uz trešām valstīm, joprojām pastāv augsts nodokļu dubultās neuzlikšanas risks attiecībā uz šo peļņu. Turklāt attieksme pret Maltā reģistrētiem uzņēmumiem, kuru domicils nav Maltā, joprojām rada nodokļu dubultas neuzlikšanas risku gan uzņēmumiem, gan privātpersonām. Nodrošinot atbilstību Padomes Direktīvai (ES) 2022/2523 (15), kas pēc ieviešanas Maltā attieksies tikai uz lielām korporācijām, šis jautājums tiks atrisināts tikai daļēji.

| (31) | Fosilajām degvielām joprojām ir liela nozīme Maltas ekonomikā, padarot to ļoti atkarīgu no enerģijas importa un pakļautu pasaules cenu dinamikai, lai gan Malta tieši neimportē naftu vai gāzi no Krievijas. 2021. gadā fosilās degvielas veidoja lielāko daļu Maltas elektroenerģijas ražošanas, savukārt atjaunīgie energoresursi veidoja tikai 11,9 %. Maltai ir ievērojams atkrastes saules un vēja enerģijas potenciāls, kas nav izmantots. Valdības apņemšanās nākotnē apgūt atkrastes atjaunīgās enerģijas tehnoloģijas un norādīt tās nesaistošo īpatsvaru Savienības atkrastes atjaunīgās enerģijas mērķrādītājos ir pozitīvs politikas pavērsiens, taču vēl ir jāidentificē konkrēti projekti. Elektrotīkla jauda un elastīgums ir šķērslis atjaunīgo energoresursu integrācijai un energoapgādes efektivitātes, uzticamības un drošības palielināšanai. Lai novērstu šo nepilnību, ir vajadzīgas investīcijas tīkla modernizācijā, tostarp no Maltas REPowerEU dotāciju budžeta. Malta uzlabo energoapgādes drošību, izbūvējot otru elektroenerģijas starpsavienojumu ar Itāliju. |
| --- | --- |

(31)

Fosilajām degvielām joprojām ir liela nozīme Maltas ekonomikā, padarot to ļoti atkarīgu no enerģijas importa un pakļautu pasaules cenu dinamikai, lai gan Malta tieši neimportē naftu vai gāzi no Krievijas. 2021. gadā fosilās degvielas veidoja lielāko daļu Maltas elektroenerģijas ražošanas, savukārt atjaunīgie energoresursi veidoja tikai 11,9 %. Maltai ir ievērojams atkrastes saules un vēja enerģijas potenciāls, kas nav izmantots. Valdības apņemšanās nākotnē apgūt atkrastes atjaunīgās enerģijas tehnoloģijas un norādīt tās nesaistošo īpatsvaru Savienības atkrastes atjaunīgās enerģijas mērķrādītājos ir pozitīvs politikas pavērsiens, taču vēl ir jāidentificē konkrēti projekti. Elektrotīkla jauda un elastīgums ir šķērslis atjaunīgo energoresursu integrācijai un energoapgādes efektivitātes, uzticamības un drošības palielināšanai. Lai novērstu šo nepilnību, ir vajadzīgas investīcijas tīkla modernizācijā, tostarp no Maltas REPowerEU dotāciju budžeta. Malta uzlabo energoapgādes drošību, izbūvējot otru elektroenerģijas starpsavienojumu ar Itāliju.

| (32) | Maltas ieguldījums Savienības 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanā ir zems, un enerģijas patēriņš dzīvojamās ēkās turpina palielināties. Malta varētu paplašināt energoefektivitātes pasākumus un samazināt enerģijas pieprasījumu, sekmējot saules enerģijas paneļu uzstādīšanu visās jaunajās ēkās; nodrošinot piemērotu saules enerģijas iekārtu uzstādīšanu visās jaunajās sabiedriskajās un nedzīvojamās ēkās, kuru lietderīgā grīdas platība pārsniedz 250 m2; novēršot juridiskos šķēršļus; un nodrošinot papildu ekonomisko stimulu mājokļu īpašniekiem. Digitālo tehnoloģiju, piemēram, enerģijas patēriņa uzraudzības un regulēšanas lietojumprogrammu, izmantošana varētu palīdzēt palielināt energoefektivitāti. Efektīvi īstenojot jauno valsts tiesisko regulējumu būvniecības nozarē, varētu uzlabot ēku kvalitāti (tostarp energoefektivitāti) un būvniecības procesa drošību. Dabasgāzes patēriņš Maltā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam ir palielinājies par 12,7 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, kas ir pretstatā 15 % samazinājuma mērķrādītājam, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16). Lai gan Malta kvalificējas atbrīvojumam no minētā mērķrādītāja, Malta tiek mudināta pastiprināt centienus uz laiku – līdz 2024. gada 31. martam – samazināt gāzes pieprasījumu, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). |
| --- | --- |

(32)

Maltas ieguldījums Savienības 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanā ir zems, un enerģijas patēriņš dzīvojamās ēkās turpina palielināties. Malta varētu paplašināt energoefektivitātes pasākumus un samazināt enerģijas pieprasījumu, sekmējot saules enerģijas paneļu uzstādīšanu visās jaunajās ēkās; nodrošinot piemērotu saules enerģijas iekārtu uzstādīšanu visās jaunajās sabiedriskajās un nedzīvojamās ēkās, kuru lietderīgā grīdas platība pārsniedz 250 m2; novēršot juridiskos šķēršļus; un nodrošinot papildu ekonomisko stimulu mājokļu īpašniekiem. Digitālo tehnoloģiju, piemēram, enerģijas patēriņa uzraudzības un regulēšanas lietojumprogrammu, izmantošana varētu palīdzēt palielināt energoefektivitāti. Efektīvi īstenojot jauno valsts tiesisko regulējumu būvniecības nozarē, varētu uzlabot ēku kvalitāti (tostarp energoefektivitāti) un būvniecības procesa drošību. Dabasgāzes patēriņš Maltā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam ir palielinājies par 12,7 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, kas ir pretstatā 15 % samazinājuma mērķrādītājam, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16). Lai gan Malta kvalificējas atbrīvojumam no minētā mērķrādītāja, Malta tiek mudināta pastiprināt centienus uz laiku – līdz 2024. gada 31. martam – samazināt gāzes pieprasījumu, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17).

| (33) | Turklāt, ņemot vērā pastāvīgo atkarību no privātajām automašīnām, autotransporta emisijas turpina pieaugt un ir lielākais ETS neaptverto siltumnīcefekta gāzu emisiju avots Maltā. Bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvars ir daudz zemāks nekā Savienības vidējais rādītājs, un tas pieaug ļoti lēni. Lai samazinātu emisijas un satiksmes sastrēgumus, Maltai būtu jāuzlabo sabiedriskais transports (punktualitāte, saīsināts brauciena laiks), jāievieš intelektiskās transporta sistēmas (lai uzlabotu satiksmes plūsmas, drošību un satiksmes noteikumu ievērošanu) un jāiegulda “nemotorizētās mobilitātes” infrastruktūrā, lai nodrošinātu drošas alternatīvas privāto automobiļu izmantošanai (piemēram, droši, nošķirti un savstarpēji savienoti velosipēdu/elektroskrejriteņu celiņi un ietves). |
| --- | --- |

(33)

Turklāt, ņemot vērā pastāvīgo atkarību no privātajām automašīnām, autotransporta emisijas turpina pieaugt un ir lielākais ETS neaptverto siltumnīcefekta gāzu emisiju avots Maltā. Bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvars ir daudz zemāks nekā Savienības vidējais rādītājs, un tas pieaug ļoti lēni. Lai samazinātu emisijas un satiksmes sastrēgumus, Maltai būtu jāuzlabo sabiedriskais transports (punktualitāte, saīsināts brauciena laiks), jāievieš intelektiskās transporta sistēmas (lai uzlabotu satiksmes plūsmas, drošību un satiksmes noteikumu ievērošanu) un jāiegulda “nemotorizētās mobilitātes” infrastruktūrā, lai nodrošinātu drošas alternatīvas privāto automobiļu izmantošanai (piemēram, droši, nošķirti un savstarpēji savienoti velosipēdu/elektroskrejriteņu celiņi un ietves).

| (34) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Ziņots, ka 2022. gadā Maltā ir trūcis darbinieku sešās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp ražošanas nozares darbinieku un būvstrādnieku. |
| --- | --- |

(34)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Ziņots, ka 2022. gadā Maltā ir trūcis darbinieku sešās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp ražošanas nozares darbinieku un būvstrādnieku.

| (35) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(35)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (36) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Maltai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu, |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Maltai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un ceturto ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Maltai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 5,9 % (19).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Turpināt pārliecinoši īstenot atveseļošanas un noturības plānu un, ņemot vērā nesen iesniegto papildinājumu, citstarp REPowerEU nodaļu, strauji sākt īstenot attiecīgos pasākumus. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Cita starpā nodrošinot pietiekamu nodokļu uzlikšanu izejošajiem procentu maksājumiem, autoratlīdzībām un dividendēm, efektīvi vērsties pret nodokļu sistēmas iezīmēm, kuras fiziskām personām un starptautiskiem uzņēmumiem var atvieglot agresīvu nodokļu plānošanu, un grozīt noteikumus uzņēmumiem, kuru domicils nav Maltā.

4.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu, tostarp atkrastes vēja un saules enerģijas, izmantošanu un uzlabot un paplašināt elektrotīkla sistēmas jaudu, tostarp pārvadi, sadali un akumulatoru uzglabāšanu. Samazināt enerģijas pieprasījumu, uzlabojot energoefektivitāti, jo īpaši dzīvojamajās ēkās. Samazināt autotransporta radītās emisijas, novēršot satiksmes sastrēgumus, uzlabojot sabiedriskā transporta pakalpojumu kvalitāti, ieviešot intelektiskas transporta sistēmas un investējot “nemotorizētās mobilitātes” infrastruktūrā. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 83. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Maltas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 146. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Maltas potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse, kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, ir 9,5 % nominālā izteiksmē (10 gadu vidējais rādītājs).

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

13

(14)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Padomes Direktīva (ES) 2022/2523 (2022. gada 14. decembris) par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautisku uzņēmumu grupām un lielām vietējām grupām Savienībā (OV L 328, 22.12.2022., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

17

(18)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

18

(19)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 23. apsvērumā.

19

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/176 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/176

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Nīderlandes 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/19)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Nīderlandi kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Nīderlandes 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Nīderlandi kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Nīderlandes 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Nīderlande savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2022. gada 8. jūlijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 4. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Nīderlande ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Nīderlande savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2022. gada 8. jūlijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 4. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Nīderlande ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Nīderlande 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un savu 2023. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Nīderlandes pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Nīderlande 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un savu 2023. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Nīderlandes pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Nīderlandi publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Nīderlande ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Nīderlande īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Nīderlandes progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Nīderlandi publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Nīderlande ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Nīderlande īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Nīderlandes progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Nīderlandi un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Nīderlande saskaras ar makroekonomisko nelīdzsvarotību. Neraugoties uz dažām samazinājuma pazīmēm, joprojām pastāv neaizsargātība, kas saistīta ar augstu privātā sektora parāda līmeni un lielu tekošā konta pārpalikumu, kam ir pārrobežu ietekme. Kaut arī dati nesen tika pārskatīti, tekošā konta pārpalikums un privātā sektora parāds pēc starptautiskajiem standartiem ir liels, kā arī pārsniedz ekonomikas pamatrādītājus. Lielais tekošā konta pārpalikums 2022. gadā samazinājās, jo pasliktinājās tirdzniecības nosacījumi, palielinoties tekošajam kontam nemainīgās cenās un palielinoties primāro ienākumu deficītam. Uzlabojoties tirdzniecības noteikumiem, paredzams, ka pārpalikums 2023. gadā ievērojami palielināsies un 2024. gadā stabilizēsies. Ir panākts ierobežots progress politikā, taču ir jādara vairāk, lai samazinātu šķēršļus investīcijām. Nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību parāds joprojām ir augsts; pēdējais minētais rada lielākas bažas, jo tas padara mājsaimniecības neaizsargātas pret satricinājumiem, un šos riskus vēl vairāk saasina tas, ka mājokļu vērtējumi ir pārāk augsti un turpina kāpt. Paredzams, ka nākotnē parāds turpinās mēreni samazināties. Neraugoties uz mājokļu cenu mērenu kritumu, spiediens uz mājokļu tirgu saglabājas, jo īpaši tāpēc, ka jaunu mājokļu būvniecība joprojām ir ievērojami mazāka nekā valdības mērķi. Tajā pašā laikā ar parādu finansētas mājokļa īpašumtiesības joprojām tiek subsidētas ar labvēlīgiem nodokļiem, savukārt politika attiecībā uz privāto īres tirgu var apdraudēt tā attīstību. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Nīderlandi un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Nīderlande saskaras ar makroekonomisko nelīdzsvarotību. Neraugoties uz dažām samazinājuma pazīmēm, joprojām pastāv neaizsargātība, kas saistīta ar augstu privātā sektora parāda līmeni un lielu tekošā konta pārpalikumu, kam ir pārrobežu ietekme. Kaut arī dati nesen tika pārskatīti, tekošā konta pārpalikums un privātā sektora parāds pēc starptautiskajiem standartiem ir liels, kā arī pārsniedz ekonomikas pamatrādītājus. Lielais tekošā konta pārpalikums 2022. gadā samazinājās, jo pasliktinājās tirdzniecības nosacījumi, palielinoties tekošajam kontam nemainīgās cenās un palielinoties primāro ienākumu deficītam. Uzlabojoties tirdzniecības noteikumiem, paredzams, ka pārpalikums 2023. gadā ievērojami palielināsies un 2024. gadā stabilizēsies. Ir panākts ierobežots progress politikā, taču ir jādara vairāk, lai samazinātu šķēršļus investīcijām. Nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību parāds joprojām ir augsts; pēdējais minētais rada lielākas bažas, jo tas padara mājsaimniecības neaizsargātas pret satricinājumiem, un šos riskus vēl vairāk saasina tas, ka mājokļu vērtējumi ir pārāk augsti un turpina kāpt. Paredzams, ka nākotnē parāds turpinās mēreni samazināties. Neraugoties uz mājokļu cenu mērenu kritumu, spiediens uz mājokļu tirgu saglabājas, jo īpaši tāpēc, ka jaunu mājokļu būvniecība joprojām ir ievērojami mazāka nekā valdības mērķi. Tajā pašā laikā ar parādu finansētas mājokļa īpašumtiesības joprojām tiek subsidētas ar labvēlīgiem nodokļiem, savukārt politika attiecībā uz privāto īres tirgu var apdraudēt tā attīstību.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Nīderlandes vispārējās valdības budžeta bilance samazinājās no deficīta 2,4 % apmērā no IKP 2021. gadā līdz līdzsvarotam budžetam 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds no 52,5 % no IKP 2021. gada beigās samazinājās līdz 51,0 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Nīderlandes vispārējās valdības budžeta bilance samazinājās no deficīta 2,4 % apmērā no IKP 2021. gadā līdz līdzsvarotam budžetam 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds no 52,5 % no IKP 2021. gada beigās samazinājās līdz 51,0 % 2022. gada beigās.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. No tiem ieņēmumus samazinoši fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā bija PVN samazinājums enerģijai un akcīzes nodokļa samazinājums benzīnam un dīzeļdegvielai, savukārt izdevumus palielinoši fiskālās politikas pasākumi – kompensācija par enerģijas rēķiniem novembrī un decembrī un atbalsts mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kurām ir lieli rēķini par enerģiju. Šo pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, solidaritātes iemaksa 33 % apmērā, piemērojot Padomes Regulu (ES) 2022/1854 (7). Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,6 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 1,8 % 2021. gadā līdz 0,3 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. No tiem ieņēmumus samazinoši fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā bija PVN samazinājums enerģijai un akcīzes nodokļa samazinājums benzīnam un dīzeļdegvielai, savukārt izdevumus palielinoši fiskālās politikas pasākumi – kompensācija par enerģijas rēķiniem novembrī un decembrī un atbalsts mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kurām ir lieli rēķini par enerģiju. Šo pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidītu papildu peļņu, proti, solidaritātes iemaksa 33 % apmērā, piemērojot Padomes Regulu (ES) 2022/1854 (7). Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,6 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 1,8 % 2021. gadā līdz 0,3 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Nīderlandei (8) 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Nīderlandei (8) 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Komisijas aplēses liecina, ka fiskālā nostāja (9) 2022. gadā, proti, ‒ 0,5 % no IKP, bija atbalstoša, kā ieteikusi Padome. Nīderlande atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (10), kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Nīderlande nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikts Padomes ieteikumā. Tajā pašā laikā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumam (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus) bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,4 procentpunktu apmērā no IKP. Tāpēc Nīderlande ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas aplēses liecina, ka fiskālā nostāja (9) 2022. gadā, proti, ‒ 0,5 % no IKP, bija atbalstoša, kā ieteikusi Padome. Nīderlande atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (10), kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Nīderlande nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikts Padomes ieteikumā. Tajā pašā laikā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumam (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus) bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,4 procentpunktu apmērā no IKP. Tāpēc Nīderlande ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,6 % un 2024. gadā – par 1,4 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs nedaudz vairāk, proti, par 1,8 %, un 2024. gadā – nedaudz mazāk, proti, par 1,2 %. Tas galvenokārt skaidrojams ar nelielām atšķirībām iekšzemes pieprasījuma prognozēs abos gados. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,6 % un 2024. gadā – par 1,4 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs nedaudz vairāk, proti, par 1,8 %, un 2024. gadā – nedaudz mazāk, proti, par 1,2 %. Tas galvenokārt skaidrojams ar nelielām atšķirībām iekšzemes pieprasījuma prognozēs abos gados.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 3,0 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo enerģētikas paketes izmaksas, procentu izdevumu pieaugumu, papildu izdevumu plānus, kas saistīti ar sabiedrības problēmām, piemēram, zaļo pārkārtošanos, izglītību un mājokļu piedāvājumu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 49,3 % 2022. gada beigās līdz 48,4 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 2,1 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka valdības budžeta bilances rezultātu dati par 2022. gadu izrādījās labāki nekā paredzēts 2023. gada stabilitātes programmā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 49,3 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir saistīta ar to, ka 2022. gada rezultāti izrādījās augstāki nekā prognozēts 2023. gada stabilitātes programmā, jo 2022. gadā bija augsta atlikumu un plūsmu korekcija. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 3,0 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo enerģētikas paketes izmaksas, procentu izdevumu pieaugumu, papildu izdevumu plānus, kas saistīti ar sabiedrības problēmām, piemēram, zaļo pārkārtošanos, izglītību un mājokļu piedāvājumu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 49,3 % 2022. gada beigās līdz 48,4 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 2,1 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka valdības budžeta bilances rezultātu dati par 2022. gadu izrādījās labāki nekā paredzēts 2023. gada stabilitātes programmā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 49,3 % 2023. gada beigās. Atšķirība ir saistīta ar to, ka 2022. gada rezultāti izrādījās augstāki nekā prognozēts 2023. gada stabilitātes programmā, jo 2022. gadā bija augsta atlikumu un plūsmu korekcija.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskāli pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir no 2022. gada pagarinātie pasākumi, konkrēti, akcīzes nodokļa samazināšana benzīnam un dīzeļdegvielai un atbalsts mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kā arī jauni pasākumi, tādi kā elektroenerģijas un gāzes cenu griesti un atbalsta shēma energoietilpīgiem MVU. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (12), veidos 0,5 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas no Ukrainas pārvietoto personu pagaidu aizsardzībai saglabāsies stabilas salīdzinājumā ar 2022. gadu. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskāli pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir no 2022. gada pagarinātie pasākumi, konkrēti, akcīzes nodokļa samazināšana benzīnam un dīzeļdegvielai un atbalsts mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kā arī jauni pasākumi, tādi kā elektroenerģijas un gāzes cenu griesti un atbalsta shēma energoietilpīgiem MVU. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (12), veidos 0,5 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas no Ukrainas pārvietoto personu pagaidu aizsardzībai saglabāsies stabilas salīdzinājumā ar 2022. gadu.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Nīderlandei rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Nīderlandei vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Nīderlandei tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Nīderlandei rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Nīderlandei vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Nīderlandei tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (‒ 1,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā būs bijusi ekspansīva (‒ 0,5 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 % no IKP. Tas ietver pieaugumu par 0,4 % no IKP to mērķtiecīgo pasākumu izmaksās, kas paredzēti pret energocenu kāpumu visneaizsargāto mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstam. Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme tikai daļēji ir saistīta ar mērķtiecīgo atbalstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu, un cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu veicina arī nemērķtiecīgi enerģētikas pasākumi, pastāvīgs publiskā sektora algu un sociālo pabalstu pieaugums un lielāki izdevumi veselības aprūpei. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju bija neitrāla ietekme 0,0 procentpunktu apmērā. Tāpēc Nīderlande plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (14). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tādās no mehānisma un citiem Savienības fondiem daļēji finansētās jomās kā investīcijas atkrastes vējparkos un to attīstības stimulēšana, ūdeņraža izmantošanas veicināšana un studentu digitālās pratības uzlabošana. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (‒ 1,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā būs bijusi ekspansīva (‒ 0,5 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 % no IKP. Tas ietver pieaugumu par 0,4 % no IKP to mērķtiecīgo pasākumu izmaksās, kas paredzēti pret energocenu kāpumu visneaizsargāto mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstam. Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme tikai daļēji ir saistīta ar mērķtiecīgo atbalstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu, un cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu veicina arī nemērķtiecīgi enerģētikas pasākumi, pastāvīgs publiskā sektora algu un sociālo pabalstu pieaugums un lielāki izdevumi veselības aprūpei. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju bija neitrāla ietekme 0,0 procentpunktu apmērā. Tāpēc Nīderlande plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (14). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tādās no mehānisma un citiem Savienības fondiem daļēji finansētās jomās kā investīcijas atkrastes vējparkos un to attīstības stimulēšana, ūdeņraža izmantošanas veicināšana un studentu digitālās pratības uzlabošana.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,6 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo enerģētikas pasākumu pakāpenisku izbeigšanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 48,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,7 % apmērā no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt bāzes efekta dēļ, ko rada zemāka prognozētā deficīta attiecība pret IKP 2023. gadā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēta līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 48,8 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,6 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo enerģētikas pasākumu pakāpenisku izbeigšanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 48,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,7 % apmērā no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt bāzes efekta dēļ, ko rada zemāka prognozētā deficīta attiecība pret IKP 2023. gadā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēta līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 48,8 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 3,5 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 3,5 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 1,7 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija atbilst ietaupījumiem, ko rada pakāpeniska enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga izbeigšana. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 1,7 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija atbilst ietaupījumiem, ko rada pakāpeniska enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīga izbeigšana.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 3,4 % no IKP 2023. gadā līdz 3,5 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver reformas un investīcijas izglītības, pētniecības un izstrādes, darba tirgus un zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 3,4 % no IKP 2023. gadā līdz 3,5 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver reformas un investīcijas izglītības, pētniecības un izstrādes, darba tirgus un zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā, kas arī ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies līdz 2,8 % no IKP 2026. gadā un līdz 3,2 % 2027. gadā. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2026. gadam saglabāsies zem 3 % no IKP un 2027. gadā palielināsies virs 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 48,7 % 2024. gada beigās līdz 52,7 % 2027. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies līdz 2,8 % no IKP 2026. gadā un līdz 3,2 % 2027. gadā. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2026. gadam saglabāsies zem 3 % no IKP un 2027. gadā palielināsies virs 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 48,7 % 2024. gada beigās līdz 52,7 % 2027. gada beigās.

| (28) | Straujš mājokļu cenu pieaugums pēdējos gados ir izraisījis to, ka tirgū mājokļi ir novērtēti par augstu. Tomēr, finanšu nosacījumiem kļūstot stingrākiem, 2022. gada vidū mājokļu tirgus sasniedza pagrieziena punktu un mājokļu cenas sāka kristies, reaģējot uz hipotekāro kredītu procentu likmju pieaugumu. Hipotekāro kredītu parāds attiecībā pret IKP Nīderlandē, vērtējot pēc starptautiskiem standartiem, joprojām ir augsts. Tas ir tādēļ, ka ir salīdzinoši augsts aizdevumu slieksnis (aizdevuma attiecība pret vērtību) un hipotekāro kredītu maksājumiem ir ievērojami nodokļu atvieglojumi. Lai gan nodokļa atskaitāmība par hipotekāro kredītu procentiem pakāpeniski tiek samazināta, tā joprojām ir augsta. Tā rezultātā izveidojušās lielās mājsaimniecību parādsaistības padara mājsaimniecības neaizsargātas pret ekonomikas satricinājumiem, un tas ir īpaši aktuāli šobrīd, kad ir palielinājušies mājokļu cenu korekciju riski. Tajā pašā laikā privātais īres tirgus ir salīdzinoši mazs, tāpēc ir maz pieejamu un cenas ziņā pieņemamu alternatīvu mājokļa iegādei. Cenas ziņā pieejamu īres mājokļu trūkums apdraud arī darbaspēka mobilitāti. Ja tiktu novērsti šķēršļi, kas pašlaik kavē ieguldījumus, arī ieguldījumus dzīvojamo ēku celtniecībā, valdība varētu sekmīgi īstenot plānus palielināt mājokļu piedāvājumu un tādējādi varētu veicināt ārējo līdzsvarošanu un mājokļu tirgus labāku darbību. |
| --- | --- |

(28)

Straujš mājokļu cenu pieaugums pēdējos gados ir izraisījis to, ka tirgū mājokļi ir novērtēti par augstu. Tomēr, finanšu nosacījumiem kļūstot stingrākiem, 2022. gada vidū mājokļu tirgus sasniedza pagrieziena punktu un mājokļu cenas sāka kristies, reaģējot uz hipotekāro kredītu procentu likmju pieaugumu. Hipotekāro kredītu parāds attiecībā pret IKP Nīderlandē, vērtējot pēc starptautiskiem standartiem, joprojām ir augsts. Tas ir tādēļ, ka ir salīdzinoši augsts aizdevumu slieksnis (aizdevuma attiecība pret vērtību) un hipotekāro kredītu maksājumiem ir ievērojami nodokļu atvieglojumi. Lai gan nodokļa atskaitāmība par hipotekāro kredītu procentiem pakāpeniski tiek samazināta, tā joprojām ir augsta. Tā rezultātā izveidojušās lielās mājsaimniecību parādsaistības padara mājsaimniecības neaizsargātas pret ekonomikas satricinājumiem, un tas ir īpaši aktuāli šobrīd, kad ir palielinājušies mājokļu cenu korekciju riski. Tajā pašā laikā privātais īres tirgus ir salīdzinoši mazs, tāpēc ir maz pieejamu un cenas ziņā pieņemamu alternatīvu mājokļa iegādei. Cenas ziņā pieejamu īres mājokļu trūkums apdraud arī darbaspēka mobilitāti. Ja tiktu novērsti šķēršļi, kas pašlaik kavē ieguldījumus, arī ieguldījumus dzīvojamo ēku celtniecībā, valdība varētu sekmīgi īstenot plānus palielināt mājokļu piedāvājumu un tādējādi varētu veicināt ārējo līdzsvarošanu un mājokļu tirgus labāku darbību.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Lai gan Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāns tika pieņemts tikai 2022. gadā, tas jau tiek īstenots. Ātra sarunu turpināšana par darbības nolīgumu palīdzēs īstenot atveseļošanas un noturības plānu un ir nepieciešama, lai iesniegtu pirmo maksājuma pieprasījumu, ko paredzēts izdarīt līdz 2023. gada beigām. Īstenošana pašlaik turpinās, un, ņemot vērā salīdzinoši nelielo finanšu piešķīrumu, šajā posmā šķiet, ka risks neizmantot līdzekļus ir ierobežots. Notiek REPowerEU nodaļas sagatavošana. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Nīderlandes stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Lai gan Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāns tika pieņemts tikai 2022. gadā, tas jau tiek īstenots. Ātra sarunu turpināšana par darbības nolīgumu palīdzēs īstenot atveseļošanas un noturības plānu un ir nepieciešama, lai iesniegtu pirmo maksājuma pieprasījumu, ko paredzēts izdarīt līdz 2023. gada beigām. Īstenošana pašlaik turpinās, un, ņemot vērā salīdzinoši nelielo finanšu piešķīrumu, šajā posmā šķiet, ka risks neizmantot līdzekļus ir ierobežots. Notiek REPowerEU nodaļas sagatavošana. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Nīderlandes stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija visus Nīderlandes kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Nīderlandē. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Nīderlandes kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Nīderlandē.

| (31) | Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Nīderlande saskaras ar vairākām citām problēmām, kas saistītas ar darba tirgus segmentāciju, darbaspēka un prasmju trūkumu, atkarību no fosilajām degvielām un pārmērīgām slāpekļa nogulsnēm. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Nīderlande saskaras ar vairākām citām problēmām, kas saistītas ar darba tirgus segmentāciju, darbaspēka un prasmju trūkumu, atkarību no fosilajām degvielām un pārmērīgām slāpekļa nogulsnēm.

| (32) | Elastīgas nodarbinātības (gan darba ņēmēji ar elastīgiem un pagaidu darba līgumiem, gan pašnodarbinātie, kuriem nav darbinieku) īpatsvars Nīderlandes darba tirgū joprojām ir augsts. Tas norāda uz pieaugošu darba tirgus segmentācijas risku, kam ir īpaši kropļojoša ietekme uz darba tirgus perifērijā esošajiem cilvēkiem. Tas var palielināt iespēju nevienlīdzību un negatīvi ietekmēt ražīgumu. Zināma elastība darba tirgū var veicināt ekonomikas pielāgošanās spēju un arī labāk atbilst individuālajām vēlmēm. Tomēr pārmērīga elastīgo nodarbinātības veidu izmantošana var negatīvi ietekmēt darba ņēmējus un ekonomiku kopumā. Piemēram, tiem, kuriem ir elastīgs darba režīms, ir problemātiski piedalīties apmācībā un mūžizglītībā, un tas savukārt samazina ieguldījumus prasmēs. Sadarbībā ar sociālajiem partneriem Nīderlandes valdība plāno novērst atšķirības starp pastāvīgo un elastīgo darba režīmu. Plāni paredz atcelt nulles stundu līgumus un aizstāt pašreizējos tā dēvētos “pēc pieprasījuma” līgumus ar jauna veida līgumiem, kas darba ņēmējiem sniegtu lielāku ienākumu stabilitāti un pagaidu darba aģentūras darbiniekiem – labāku darbavietas drošību. Būs svarīgi šos plānus īstenot strauji, lai nodrošinātu, ka konkrēta darba līguma veida izvēli nosaka ar darbu saistītas vajadzības vai darba ņēmēju vēlmes, vienlaikus uzlabojot nodarbinātību elastīgā darba režīmā un elastīgā darba režīmā nodarbināto cilvēku sociālo stāvokli un samazinot darba tirgus segmentāciju. |
| --- | --- |

(32)

Elastīgas nodarbinātības (gan darba ņēmēji ar elastīgiem un pagaidu darba līgumiem, gan pašnodarbinātie, kuriem nav darbinieku) īpatsvars Nīderlandes darba tirgū joprojām ir augsts. Tas norāda uz pieaugošu darba tirgus segmentācijas risku, kam ir īpaši kropļojoša ietekme uz darba tirgus perifērijā esošajiem cilvēkiem. Tas var palielināt iespēju nevienlīdzību un negatīvi ietekmēt ražīgumu. Zināma elastība darba tirgū var veicināt ekonomikas pielāgošanās spēju un arī labāk atbilst individuālajām vēlmēm. Tomēr pārmērīga elastīgo nodarbinātības veidu izmantošana var negatīvi ietekmēt darba ņēmējus un ekonomiku kopumā. Piemēram, tiem, kuriem ir elastīgs darba režīms, ir problemātiski piedalīties apmācībā un mūžizglītībā, un tas savukārt samazina ieguldījumus prasmēs. Sadarbībā ar sociālajiem partneriem Nīderlandes valdība plāno novērst atšķirības starp pastāvīgo un elastīgo darba režīmu. Plāni paredz atcelt nulles stundu līgumus un aizstāt pašreizējos tā dēvētos “pēc pieprasījuma” līgumus ar jauna veida līgumiem, kas darba ņēmējiem sniegtu lielāku ienākumu stabilitāti un pagaidu darba aģentūras darbiniekiem – labāku darbavietas drošību. Būs svarīgi šos plānus īstenot strauji, lai nodrošinātu, ka konkrēta darba līguma veida izvēli nosaka ar darbu saistītas vajadzības vai darba ņēmēju vēlmes, vienlaikus uzlabojot nodarbinātību elastīgā darba režīmā un elastīgā darba režīmā nodarbināto cilvēku sociālo stāvokli un samazinot darba tirgus segmentāciju.

| (33) | Darbaspēka un prasmju trūkums jau bija Nīderlandes darba tirgus iezīme pirms Covid-19 pandēmijas, taču pēc tās ir kļuvis izplatītāks visās nozarēs. Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT), veselības aprūpes, izglītības un tehnisko profesiju nozares saskaras ar strukturālu trūkumu, kas pastāvēja jau pirms Covid-19 pandēmijas un kas, paredzams, turpināsies daļēji demogrāfisko tendenču dēļ. Neraugoties uz augsto vispārējo līdzdalību, Nīderlandē joprojām ir neapgūta un nepietiekami izmantota potenciālo strādnieku, piemēram, migrantu izcelsmes personu un personu, kas strādā nepilna laika darbu, rezerve. Reti kurš nepilna laika darba veicējs izvēlas strādāt vairāk darba stundu. To daļēji var izskaidrot ar augstajām nodokļu robežlikmēm, pienākumiem, kas saistīti ar bērnu vai citu ģimenes locekļu neformālu aprūpi (vai šādu pienākumu iespējamība nākotnē), un/vai ar darba kvalitāti un darba un privātās dzīves līdzsvaru. Lai risinātu darbaspēka un prasmju trūkuma problēmu, būs vajadzīga visaptveroša pieeja, vienlaikus pievēršoties arī konkrētām nozarēm raksturīgām vajadzībām un šķēršļiem un investīcijām, kas veicina produktivitāti. Šajā sakarā varētu apsvērt politikas pasākumu kopumu, kas varētu ietvert: i) vēl vairāk samazināt nodokļa robežlikmi un/vai uzlabot nodokļu robežlikmes pārredzamību privātpersonām; ii) palielināt algas nozarēs, kurās ir strukturāls trūkums, jo īpaši tajās, kurās koncentrējas publiskā un daļēji publiskā sektora darba devēji; iii) sekmēt darba kvalitāti un darba un privātās dzīves līdzsvaru; iv) uzlabot karjeras konsultācijas un v) uzlabot piekļuvi kvalitatīvai un cenas ziņā pieejamai bērnu aprūpei. Turklāt prasmju pilnveides vai pārkvalifikācijas iespēju stiprināšana, īstenojot mērķtiecīgus un pielāgotus pasākumus, kas jo īpaši paredzēti darba tirgus perifērijā esošajiem un neaktīvajiem cilvēkiem, varētu palīdzēt mazināt darbaspēka un prasmju trūkumu un uzlabot sociālos rezultātus. |
| --- | --- |

(33)

Darbaspēka un prasmju trūkums jau bija Nīderlandes darba tirgus iezīme pirms Covid-19 pandēmijas, taču pēc tās ir kļuvis izplatītāks visās nozarēs. Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT), veselības aprūpes, izglītības un tehnisko profesiju nozares saskaras ar strukturālu trūkumu, kas pastāvēja jau pirms Covid-19 pandēmijas un kas, paredzams, turpināsies daļēji demogrāfisko tendenču dēļ. Neraugoties uz augsto vispārējo līdzdalību, Nīderlandē joprojām ir neapgūta un nepietiekami izmantota potenciālo strādnieku, piemēram, migrantu izcelsmes personu un personu, kas strādā nepilna laika darbu, rezerve. Reti kurš nepilna laika darba veicējs izvēlas strādāt vairāk darba stundu. To daļēji var izskaidrot ar augstajām nodokļu robežlikmēm, pienākumiem, kas saistīti ar bērnu vai citu ģimenes locekļu neformālu aprūpi (vai šādu pienākumu iespējamība nākotnē), un/vai ar darba kvalitāti un darba un privātās dzīves līdzsvaru. Lai risinātu darbaspēka un prasmju trūkuma problēmu, būs vajadzīga visaptveroša pieeja, vienlaikus pievēršoties arī konkrētām nozarēm raksturīgām vajadzībām un šķēršļiem un investīcijām, kas veicina produktivitāti. Šajā sakarā varētu apsvērt politikas pasākumu kopumu, kas varētu ietvert: i) vēl vairāk samazināt nodokļa robežlikmi un/vai uzlabot nodokļu robežlikmes pārredzamību privātpersonām; ii) palielināt algas nozarēs, kurās ir strukturāls trūkums, jo īpaši tajās, kurās koncentrējas publiskā un daļēji publiskā sektora darba devēji; iii) sekmēt darba kvalitāti un darba un privātās dzīves līdzsvaru; iv) uzlabot karjeras konsultācijas un v) uzlabot piekļuvi kvalitatīvai un cenas ziņā pieejamai bērnu aprūpei. Turklāt prasmju pilnveides vai pārkvalifikācijas iespēju stiprināšana, īstenojot mērķtiecīgus un pielāgotus pasākumus, kas jo īpaši paredzēti darba tirgus perifērijā esošajiem un neaktīvajiem cilvēkiem, varētu palīdzēt mazināt darbaspēka un prasmju trūkumu un uzlabot sociālos rezultātus.

| (34) | Lai gan Nīderlande ir ieviesusi pasākumus, lai samazinātu atkarību no Krievijas fosilajām degvielām, nafta un dabasgāze veidoja attiecīgi 38 % un 41 % no Nīderlandes energoresursu struktūras, padarot tās ekonomiku neaizsargātu pret globālajām cenu tendencēm. Nīderlandei ir jāpieliek papildu pūles, lai sasniegtu Savienības 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus. Neraugoties uz vērienīgiem mērķiem attiecībā uz atjaunīgās enerģijas jaudas palielināšanu, tās īpatsvars enerģijas galapatēriņā 2021. gadā bija tikai 13,0 %, kas ir mazāk nekā politiski saskaņotais mērķrādītājs Savienības līmenī un 21,8 % Savienības vidējais rādītājs. Tā rezultātā Nīderlande joprojām ir viena no dalībvalstīm ar sliktākajiem rādītājiem atjaunīgās enerģijas īpatsvara ziņā enerģijas bruto galapatēriņā, un atšķirība starp tās 2021. gada īpatsvaru un 2030. gada mērķrādītājiem ir viena no lielākajām. Ir svarīgi paplašināt gan pārvades, gan sadales elektrotīklus, lai paātrinātu gan sauszemes, gan atkrastes atjaunīgās enerģijas infrastruktūras apguvi. Tā kā elektrotīkla pārslodze pakāpeniski pieaug, tīkla operatori bieži vien ir spiesti noraidīt jaunu elektroenerģijas ražotāju un patērētāju pieprasījumus par tīkla pieslēgumu. Tā kā gāzes patēriņš mājokļos veido aptuveni 25 % no kopējā dabasgāzes patēriņa Nīderlandē, ēku fonda energoefektivitātes uzlabojumi (piemēram, nosakot minimālos energosnieguma standartus renovācijas uzsākšanai un stingrāk izpildot energoaudita prasības rūpniecībai) var ievērojami palīdzēt vēl vairāk samazināt oglekļa emisijas un atkarību no fosilajām degvielām. Dabasgāzes patēriņš Nīderlandē laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 29 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (17). Nīderlande tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(34)

Lai gan Nīderlande ir ieviesusi pasākumus, lai samazinātu atkarību no Krievijas fosilajām degvielām, nafta un dabasgāze veidoja attiecīgi 38 % un 41 % no Nīderlandes energoresursu struktūras, padarot tās ekonomiku neaizsargātu pret globālajām cenu tendencēm. Nīderlandei ir jāpieliek papildu pūles, lai sasniegtu Savienības 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus. Neraugoties uz vērienīgiem mērķiem attiecībā uz atjaunīgās enerģijas jaudas palielināšanu, tās īpatsvars enerģijas galapatēriņā 2021. gadā bija tikai 13,0 %, kas ir mazāk nekā politiski saskaņotais mērķrādītājs Savienības līmenī un 21,8 % Savienības vidējais rādītājs. Tā rezultātā Nīderlande joprojām ir viena no dalībvalstīm ar sliktākajiem rādītājiem atjaunīgās enerģijas īpatsvara ziņā enerģijas bruto galapatēriņā, un atšķirība starp tās 2021. gada īpatsvaru un 2030. gada mērķrādītājiem ir viena no lielākajām. Ir svarīgi paplašināt gan pārvades, gan sadales elektrotīklus, lai paātrinātu gan sauszemes, gan atkrastes atjaunīgās enerģijas infrastruktūras apguvi. Tā kā elektrotīkla pārslodze pakāpeniski pieaug, tīkla operatori bieži vien ir spiesti noraidīt jaunu elektroenerģijas ražotāju un patērētāju pieprasījumus par tīkla pieslēgumu. Tā kā gāzes patēriņš mājokļos veido aptuveni 25 % no kopējā dabasgāzes patēriņa Nīderlandē, ēku fonda energoefektivitātes uzlabojumi (piemēram, nosakot minimālos energosnieguma standartus renovācijas uzsākšanai un stingrāk izpildot energoaudita prasības rūpniecībai) var ievērojami palīdzēt vēl vairāk samazināt oglekļa emisijas un atkarību no fosilajām degvielām. Dabasgāzes patēriņš Nīderlandē laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 29 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (17). Nīderlande tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (18).

| (35) | Tās negatīvās ietekmes dēļ, ko dabīgajās teritorijās rada pārmērīgas slāpekļa nogulsnes, kuras jo īpaši rada Nīderlandes intensīvās lauksaimniecības nozare, pašlaik Nīderlandē ir bloķēta atļauju izsniegšana noteiktiem projektiem, kuri rada slāpekļa emisijas, jo īpaši būvniecības projektiem. Nīderlandes valdība veic pasākumus, lai samazinātu slāpekļa nogulsnes, jo īpaši izmantojot integrētas teritoriju programmas provinču līmenī. Ir vajadzīgs papildu atbalsts, lai lauksaimniecību padarītu ilgtspējīgāku, vienlaikus nodrošinot konkurētspēju, piemēram, atbalsts, lai samazinātu lauksaimniecības dzīvnieku skaitu, pārietu uz aprites un/vai bioloģisko lauksaimniecību, palielinātu digitalizāciju un inovāciju. |
| --- | --- |

(35)

Tās negatīvās ietekmes dēļ, ko dabīgajās teritorijās rada pārmērīgas slāpekļa nogulsnes, kuras jo īpaši rada Nīderlandes intensīvās lauksaimniecības nozare, pašlaik Nīderlandē ir bloķēta atļauju izsniegšana noteiktiem projektiem, kuri rada slāpekļa emisijas, jo īpaši būvniecības projektiem. Nīderlandes valdība veic pasākumus, lai samazinātu slāpekļa nogulsnes, jo īpaši izmantojot integrētas teritoriju programmas provinču līmenī. Ir vajadzīgs papildu atbalsts, lai lauksaimniecību padarītu ilgtspējīgāku, vienlaikus nodrošinot konkurētspēju, piemēram, atbalsts, lai samazinātu lauksaimniecības dzīvnieku skaitu, pārietu uz aprites un/vai bioloģisko lauksaimniecību, palielinātu digitalizāciju un inovāciju.

| (36) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Nīderlandē 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu 108 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp vides aizsardzības speciālistiem, izolētājiem un inženieriem. |
| --- | --- |

(36)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Nīderlandē 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka trūkumu 108 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp vides aizsardzības speciālistiem, izolētājiem un inženieriem.

| (37) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (19) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(37)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (19) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (38) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Nīderlandei palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo, ceturto un piekto ieteikumu. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Nīderlandei palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo, ceturto un piekto ieteikumu.

| (39) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu, un neaizsargātību, kas saistīta ar lielu tekošā konta pārpalikumu. 2. un 4. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu, ciktāl tas attiecas uz lielākiem ieguldījumiem. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto ieteikumu atbilstoši 38. apsvērumam, |
| --- | --- |

(39)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu, un neaizsargātību, kas saistīta ar lielu tekošā konta pārpalikumu. 2. un 4. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu, ciktāl tas attiecas uz lielākiem ieguldījumiem. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto ieteikumu atbilstoši 38. apsvērumam,

AR ŠO IESAKA Nīderlandei 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 3,5 % (20).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Samazināt mājsaimniecību stimulus aizņemties un izkropļojumus mājokļu tirgū. Veicināt mājokļu pieejamību un pieņemamas mājokļu cenas privātajā īres tirgū. Likvidēt šķēršļus, kas kavē investīcijas, tostarp investīcijas dzīvojamo ēku celtniecībā.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna stabilu īstenošanu un ātri pabeigt REPowerEU nodaļu, lai nekavējoties sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Samazināt stimulus izmantot elastīgus vai pagaidu līgumus. Ņemot vērā nozaru specifiskās vajadzības, risināt strukturālo darbaspēka un prasmju trūkumu, arī izmantojot nepietiekami iesaistītā darbaspēka potenciālu un stiprinot prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas, jo īpaši darba tirgus perifērijā esošajiem un neaktīvajiem cilvēkiem.

4.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu apguvi, uzlabojot pamatnosacījumus, lai palielinātu investīcijas elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu paplašināšanā, un paplašinot un paātrinot energoefektivitātes pasākumus nolūkā mazināt enerģijas patēriņu, jo īpaši apbūvētajā vidē. Veicināt pāreju uz ilgtspējīgu lauksaimniecību. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 12275/22 INIT; ST 12275/22 ADD 1.

6

(7)  Padomes Regula (ES) 2022/1854 (2022. gada 6. oktobris) par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai (OV L 261 I, 7.10.2022., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 88. lpp.).

8

(9)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

9

(10)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

10

(11)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Nīderlandes valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 154. lpp.).

12

(13)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, tiek lēsts, ka Nīderlandes potenciālās izlaides vidēja termiņa (10 gadu vidējais) pieaugums, ko izmanto fiskālās nostājas mērīšanai, nominālā izteiksmē būs 7,9 %.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme ‒ 0,2 procentpunktu apmērā no IKP.

14

(15)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

15

(16)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

18

(19)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

19

(20)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

20

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/186

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Austrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/20)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā Austriju nenorādīja kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Austrijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (3) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā Austriju nenorādīja kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Austrijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (3) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (4) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (4) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi tiktu kvantificēti un diferencēti un formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm. Komisija ieteica, ka visām dalībvalstīm būtu jāturpina aizsargāt valsts finansētās investīcijas un jānodrošina mehānisma un citu Savienības fondu efektīva izmantošana, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi tiktu kvantificēti un diferencēti un formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm. Komisija ieteica, ka visām dalībvalstīm būtu jāturpina aizsargāt valsts finansētās investīcijas un jānodrošina mehānisma un citu Savienības fondu efektīva izmantošana, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Austrija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Austrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (5). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Austrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Austrija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Austrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (5). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Austrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Austrija 2023. gada 26. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Austrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Austrija 2023. gada 26. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Austrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Austriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Austrija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Austrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Austrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Austriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Austrija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Austrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Austrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Austrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,8 % no IKP 2021. gadā līdz 3,2 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 82,3 % no IKP 2021. gada beigās līdz 78,4 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Austrijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs ir izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Austrijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Austrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,8 % no IKP 2021. gadā līdz 3,2 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 82,3 % no IKP 2021. gada beigās līdz 78,4 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Austrijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs ir izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Austrijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā bija CO2 cenas ieviešanas atlikšana, enerģijas nodokļu samazināšana un nodokļu atvieglojumi svārstmigrantiem, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi bija enerģijas izmaksu subsīdijas uzņēmumiem, fiksētas summas pārvedumi mājsaimniecībām un tiešie maksājumi pensionāriem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidīto papildu peļņu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 4,3 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā bija CO2 cenas ieviešanas atlikšana, enerģijas nodokļu samazināšana un nodokļu atvieglojumi svārstmigrantiem, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi bija enerģijas izmaksu subsīdijas uzņēmumiem, fiksētas summas pārvedumi mājsaimniecībām un tiešie maksājumi pensionāriem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidīto papildu peļņu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,5 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 4,3 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Austrijai (6) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Austrijai (6) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (7) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, 2,8 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Tāpat Austrija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bijusi bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam (8). Tāpēc Austrija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bijusi ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,8 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 1,5 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,2 % no IKP). Tāpēc Austrija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (7) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, 2,8 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Tāpat Austrija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bijusi bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam (8). Tāpēc Austrija nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bijusi ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,8 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 1,5 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,2 % no IKP). Tāpēc Austrija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,3 % un 2024. gadā – par 1,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (0,4 %) un mazāks reālā IKP pieauguma temps 2024. gadā (1,6 %), kam par iemeslu galvenokārt ir lielāka privātā patēriņa pieauguma ietekme 2023. gadā un mazāka publiskā patēriņa pieauguma ietekme 2024. gadā. |
| --- | --- |

(16)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,3 % un 2024. gadā – par 1,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (0,4 %) un mazāks reālā IKP pieauguma temps 2024. gadā (1,6 %), kam par iemeslu galvenokārt ir lielāka privātā patēriņa pieauguma ietekme 2023. gadā un mazāka publiskā patēriņa pieauguma ietekme 2024. gadā.

| (17) | Valdība 2023. gada stabilitātes programmā paredz, ka vispārējais valdības budžeta deficīts 2023. gadā arvien būs 3,2 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 78,4 % 2022. gada beigās līdz 77,0 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 2,4 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmas deficīta prognozē galvenokārt saistībā ar atšķirīgām prognozēm par dažu ar enerģētiku saistītu pasākumu ietekmi uz budžetu, jo īpaši attiecībā uz enerģijas subsīdijām uzņēmumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 75,4 % 2023. gada beigās. Atšķirība radusies tādēļ, ka atšķiras prognozes par valdības budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(17)

Valdība 2023. gada stabilitātes programmā paredz, ka vispārējais valdības budžeta deficīts 2023. gadā arvien būs 3,2 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 78,4 % 2022. gada beigās līdz 77,0 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 2,4 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmas deficīta prognozē galvenokārt saistībā ar atšķirīgām prognozēm par dažu ar enerģētiku saistītu pasākumu ietekmi uz budžetu, jo īpaši attiecībā uz enerģijas subsīdijām uzņēmumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 75,4 % 2023. gada beigās. Atšķirība radusies tādēļ, ka atšķiras prognozes par valdības budžeta deficītu.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti pēc 2022. gada (t. i., elektroenerģijas cenu bremzēšana) un jaunus pasākumus, piemēram, jaunu enerģijas izmaksu subsīdiju shēmu uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē enerģijas piegādātājiem uzliktais nodoklis par negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,8 % apmērā no IKP (9). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (10), veidos 0,4 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti pēc 2022. gada (t. i., elektroenerģijas cenu bremzēšana) un jaunus pasākumus, piemēram, jaunu enerģijas izmaksu subsīdiju shēmu uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē enerģijas piegādātājiem uzliktais nodoklis par negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,8 % apmērā no IKP (9). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (10), veidos 0,4 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP.

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Austrijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (11), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Austrijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Austrijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Austrijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (11), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Austrijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Austrijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs bremzējoša (+ 1,0 % no IKP) augstas inflācijas kontekstā. Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 2,8 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,2 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā. Tāpēc Austrija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (12). Tiek plānotas publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, dalībā svarīgā projektā visas Eiropas interesēs mikroelektronikas un savienojamības jomā, mazu un vidēju uzņēmumu un publiskās pārvaldes digitalizācijā, kā arī apkures sistēmu nomaiņā, ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs bremzējoša (+ 1,0 % no IKP) augstas inflācijas kontekstā. Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 2,8 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,2 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā. Tāpēc Austrija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (12). Tiek plānotas publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, dalībā svarīgā projektā visas Eiropas interesēs mikroelektronikas un savienojamības jomā, mazu un vidēju uzņēmumu un publiskās pārvaldes digitalizācijā, kā arī apkures sistēmu nomaiņā, ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,6 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo ar enerģētiku saistīto pasākumu pakāpenisku atcelšanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 75,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,3 % apmērā no IKP. Tas ir līdzīgi 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 73,3 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,6 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo ar enerģētiku saistīto pasākumu pakāpenisku atcelšanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 75,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,3 % apmērā no IKP. Tas ir līdzīgi 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 73,3 % 2024. gada beigās.

| (22) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt gandrīz visus enerģētikas atbalsta pasākumus, pieņemot, ka enerģijas cenas turpinās samazināties. Arī Komisija pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumi gandrīz pilnībā tiks izbeigti (neto izmaksas 0,1 % no IKP 2024. gadā). Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt gandrīz visus enerģētikas atbalsta pasākumus, pieņemot, ka enerģijas cenas turpinās samazināties. Arī Komisija pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumi gandrīz pilnībā tiks izbeigti (neto izmaksas 0,1 % no IKP 2024. gadā). Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (23) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (13). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (14) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,6 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,8 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(23)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (13). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (14) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,6 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,8 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa.

| (24) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 4,0 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas prognozē prognozētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas to izdevumu dēļ, kuri ir atkarīgi no inflācijas attīstības 2023. gadā, piemēram, pensiju izdevumi, darba ņēmēju atalgojums un daži sociālie pabalsti, kā arī dažu vēl neizbeigtu ar enerģētiku saistīto pasākumu dēļ. |
| --- | --- |

(24)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 4,0 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas prognozē prognozētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas to izdevumu dēļ, kuri ir atkarīgi no inflācijas attīstības 2023. gadā, piemēram, pensiju izdevumi, darba ņēmēju atalgojums un daži sociālie pabalsti, kā arī dažu vēl neizbeigtu ar enerģētiku saistīto pasākumu dēļ.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 3,5 % no IKP 2023. gadā līdz 3,4 % no IKP 2024. gadā. Zemāks investīciju līmenis atspoguļo mazākas valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 3,5 % no IKP 2023. gadā līdz 3,4 % no IKP 2024. gadā. Zemāks investīciju līmenis atspoguļo mazākas valsts finansētās investīcijas.

| (26) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,4 % no IKP 2025. gadā un 1,3 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 75,1 % 2024. gada beigās līdz 71,4 % 2026. gada beigās. Austrija ilgtermiņā saskaras ar vidējiem fiskālās ilgtspējas riskiem, ko galvenokārt rada ar iedzīvotāju novecošanu saistītais spiediens uz budžetu (tas jo īpaši attiecas uz izdevumu pieaugumu ilgtermiņa aprūpei un veselības aprūpei), un parāda palielināšanās Covid-19 un enerģētikas krīzes ekonomisko un sociālo seku novēršanas pasākumu dēļ. Ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes nozare saskaras arī ar darbaspēka trūkumu, kas daļēji ir saistīts ar darba nepievilcīgumu šajās nozarēs. Nesen īstenotā aprūpes reformas pakete, kuras mērķis bija risināt darbaspēka trūkuma problēmu, kas ietvēra algu īstermiņa palielināšanu un īstermiņa pārvedumus aprūpētājiem, ir labs solis pretī tam, lai padarītu profesiju pievilcīgāku, taču tas arī palielinās fiskālās izmaksas. Darba grupa ilgtermiņa aprūpes jautājumos 2021. gadā ierosināja pasākumus aprūpes atbilstības uzlabošanai, kas vienlaikus ļautu saglabāt fiskālo ilgtspēju. Šie pasākumi ietver koordinēta kontroles mehānisma izveidi ar skaidri noteiktiem pienākumiem dažādos pārvaldes līmeņos, kas palīdzētu uzlabot publisko izdevumu kvalitāti un salīdzināmību, piemēram, nosakot vienotus tarifu principus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem. Notiekošās sarunas par federālo fiskālo sistēmu nodrošina iespēju atbalstīt šāda mehānisma īstenošanu. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,4 % no IKP 2025. gadā un 1,3 % līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 75,1 % 2024. gada beigās līdz 71,4 % 2026. gada beigās. Austrija ilgtermiņā saskaras ar vidējiem fiskālās ilgtspējas riskiem, ko galvenokārt rada ar iedzīvotāju novecošanu saistītais spiediens uz budžetu (tas jo īpaši attiecas uz izdevumu pieaugumu ilgtermiņa aprūpei un veselības aprūpei), un parāda palielināšanās Covid-19 un enerģētikas krīzes ekonomisko un sociālo seku novēršanas pasākumu dēļ. Ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes nozare saskaras arī ar darbaspēka trūkumu, kas daļēji ir saistīts ar darba nepievilcīgumu šajās nozarēs. Nesen īstenotā aprūpes reformas pakete, kuras mērķis bija risināt darbaspēka trūkuma problēmu, kas ietvēra algu īstermiņa palielināšanu un īstermiņa pārvedumus aprūpētājiem, ir labs solis pretī tam, lai padarītu profesiju pievilcīgāku, taču tas arī palielinās fiskālās izmaksas. Darba grupa ilgtermiņa aprūpes jautājumos 2021. gadā ierosināja pasākumus aprūpes atbilstības uzlabošanai, kas vienlaikus ļautu saglabāt fiskālo ilgtspēju. Šie pasākumi ietver koordinēta kontroles mehānisma izveidi ar skaidri noteiktiem pienākumiem dažādos pārvaldes līmeņos, kas palīdzētu uzlabot publisko izdevumu kvalitāti un salīdzināmību, piemēram, nosakot vienotus tarifu principus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem. Notiekošās sarunas par federālo fiskālo sistēmu nodrošina iespēju atbalstīt šāda mehānisma īstenošanu.

| (27) | Covid-19 pandēmijas laikā veselības aprūpes sistēma izrādījās noturīga. Tomēr tiek prognozēts, ka veselības aprūpes izdevumi līdz 2070. gadam palielināsies par 1,2 procentpunktiem no IKP. Turklāt joprojām netiek pietiekami izmantoti profilakses pasākumi un ambulatorā primārā aprūpe, savukārt daudzus veselības aprūpes pakalpojumus joprojām sniedz slimnīcas, un šāds aprūpes veids ir dārgs un neefektīvs. Atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs stiprināt ambulatoro primāro veselības aprūpi, jo īpaši, atbalstot jaunus un esošos primārās veselības aprūpes centrus vietējās teritorijās. Tomēr, ņemot vērā bažas par fiskālo ilgtspēju, būs ļoti svarīgi pacientiem nodrošināt saskaņotu orientāciju veselības aprūpes sistēmā, cita starpā nodrošinot, ka primārās veselības aprūpes pakalpojumu lielāka pieejamība vienlaikus nozīmēs esošo slimnīcu vai ambulatoro speciālistu veselības aprūpes pakalpojumu mazāku izmantošanu. |
| --- | --- |

(27)

Covid-19 pandēmijas laikā veselības aprūpes sistēma izrādījās noturīga. Tomēr tiek prognozēts, ka veselības aprūpes izdevumi līdz 2070. gadam palielināsies par 1,2 procentpunktiem no IKP. Turklāt joprojām netiek pietiekami izmantoti profilakses pasākumi un ambulatorā primārā aprūpe, savukārt daudzus veselības aprūpes pakalpojumus joprojām sniedz slimnīcas, un šāds aprūpes veids ir dārgs un neefektīvs. Atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs stiprināt ambulatoro primāro veselības aprūpi, jo īpaši, atbalstot jaunus un esošos primārās veselības aprūpes centrus vietējās teritorijās. Tomēr, ņemot vērā bažas par fiskālo ilgtspēju, būs ļoti svarīgi pacientiem nodrošināt saskaņotu orientāciju veselības aprūpes sistēmā, cita starpā nodrošinot, ka primārās veselības aprūpes pakalpojumu lielāka pieejamība vienlaikus nozīmēs esošo slimnīcu vai ambulatoro speciālistu veselības aprūpes pakalpojumu mazāku izmantošanu.

| (28) | Austrijas fiskālā sistēma pašlaik ir balstīta uz sarežģītiem finansiālo kompensāciju mehānismiem starp federālajām, reģionālajām un vietējām iestādēm, un tā nodrošina ierobežotus stimulus efektīviem publiskajiem izdevumiem. Nodokļu autonomijas trūkuma dēļ izdevumu finansēšana dažādos valdības līmeņos lielā mērā ir atkarīga no šīs sistēmas. 2022. gadā tikai 7,2 % no visiem publiskajiem ieņēmumiem bija federālo zemju pašu ieņēmumi (15). Tajā pašā laikā tādi pamatpakalpojumi kā veselības aprūpe, bērnu aprūpe un investīcijas sabiedriskajā transportā ir daļēji atkarīgi no federālo zemju un pašvaldību izdevumiem. Demogrāfiskās pārmaiņas un zaļā pārkārtošanās vēl vairāk palielina izmaksu slogu federālajām valstīm un pašvaldībām, taču nav saiknes starp ieņēmumiem no pašu avotiem un izdevumu dinamiku. Pašreizējai fiskālajai sistēmai ir tendence izraisīt neefektivitāti un pārredzamības trūkumu, jo tā padara neskaidru saikni starp nodokļu slogu un valdības izdevumiem. Lai uzlabotu publisko izdevumu vispārējo kvalitāti, ir ļoti svarīgi labāk salāgot pašu ieņēmumus ar izdevumiem reģionu valdību un pašvaldību līmenī un stiprināt pārredzamību un koordināciju. Reģionālās nodokļu autonomijas veicināšana, reformējot īpašuma nodokļa sistēmu, varētu būt veids, kā uzlabot fiskālo federālismu un nodokļu sistēmu kopumā. 2022. gada beigās sāktās sarunas ir iespēja virzīties uz priekšu šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(28)

Austrijas fiskālā sistēma pašlaik ir balstīta uz sarežģītiem finansiālo kompensāciju mehānismiem starp federālajām, reģionālajām un vietējām iestādēm, un tā nodrošina ierobežotus stimulus efektīviem publiskajiem izdevumiem. Nodokļu autonomijas trūkuma dēļ izdevumu finansēšana dažādos valdības līmeņos lielā mērā ir atkarīga no šīs sistēmas. 2022. gadā tikai 7,2 % no visiem publiskajiem ieņēmumiem bija federālo zemju pašu ieņēmumi (15). Tajā pašā laikā tādi pamatpakalpojumi kā veselības aprūpe, bērnu aprūpe un investīcijas sabiedriskajā transportā ir daļēji atkarīgi no federālo zemju un pašvaldību izdevumiem. Demogrāfiskās pārmaiņas un zaļā pārkārtošanās vēl vairāk palielina izmaksu slogu federālajām valstīm un pašvaldībām, taču nav saiknes starp ieņēmumiem no pašu avotiem un izdevumu dinamiku. Pašreizējai fiskālajai sistēmai ir tendence izraisīt neefektivitāti un pārredzamības trūkumu, jo tā padara neskaidru saikni starp nodokļu slogu un valdības izdevumiem. Lai uzlabotu publisko izdevumu vispārējo kvalitāti, ir ļoti svarīgi labāk salāgot pašu ieņēmumus ar izdevumiem reģionu valdību un pašvaldību līmenī un stiprināt pārredzamību un koordināciju. Reģionālās nodokļu autonomijas veicināšana, reformējot īpašuma nodokļa sistēmu, varētu būt veids, kā uzlabot fiskālo federālismu un nodokļu sistēmu kopumā. 2022. gada beigās sāktās sarunas ir iespēja virzīties uz priekšu šajā jautājumā.

| (29) | Joprojām pastāv iespējas novirzīt nodokļu slogu no darbaspēka uz izaugsmei labvēlīgākiem un iekļaujošākiem ieņēmumu avotiem. Nodokļu sistēmu raksturo liels slogs darbaspēkam, ko rada algu nodokļi un sociālā nodrošinājuma iemaksas: sociālā nodrošinājuma iemaksas veic gan darba ņēmēji, gan darba devēji. Tas kavē darbvietu radīšanu un līdzdalību darba tirgū, jo īpaši zema atalgojuma saņēmējiem un otrajiem pelnītājiem. Tajā pašā laikā citi ieņēmumu avoti, kas mazāk kaitē taisnīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, piemēram, vides vai īpašuma nodokļi, joprojām netiek pietiekami izmantoti, pat ņemot vērā nesenās reformas. Videi kaitīgas subsīdijas kavē zaļo pārkārtošanos. Nesenā ekosociālā nodokļu reforma nodrošina nodokļu atvieglojumus mājsaimniecībām un uzņēmumiem un veido pamatu CO2 emisiju cenu noteikšanai ārpus ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) darbības jomas. Turklāt iedzīvotāju ienākuma nodokļa automātiska indeksācija atbilstoši inflācijai ir vērā ņemama reforma, kas krietni samazina iedzīvotāju ienākuma nodokļa sloga pieaugumu nodokļu maksātājiem, izmantojot pārvirzi uz augstāku nodokļu kategoriju (“tax bracket creep”). Tomēr joprojām pastāv strukturālas problēmas un ir iespējams vēl vairāk samazināt slogu darbaspēkam, veicināt darbvietu radīšanu un darbaspēka piedāvājumu, jo īpaši zema atalgojuma saņēmējiem. Izaugsmei labvēlīgāku nodokļu labāka izmantošana varētu arī palīdzēt radīt vajadzīgās budžeta iespējas un uzlabot nodokļu sistēmas taisnīgumu. |
| --- | --- |

(29)

Joprojām pastāv iespējas novirzīt nodokļu slogu no darbaspēka uz izaugsmei labvēlīgākiem un iekļaujošākiem ieņēmumu avotiem. Nodokļu sistēmu raksturo liels slogs darbaspēkam, ko rada algu nodokļi un sociālā nodrošinājuma iemaksas: sociālā nodrošinājuma iemaksas veic gan darba ņēmēji, gan darba devēji. Tas kavē darbvietu radīšanu un līdzdalību darba tirgū, jo īpaši zema atalgojuma saņēmējiem un otrajiem pelnītājiem. Tajā pašā laikā citi ieņēmumu avoti, kas mazāk kaitē taisnīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, piemēram, vides vai īpašuma nodokļi, joprojām netiek pietiekami izmantoti, pat ņemot vērā nesenās reformas. Videi kaitīgas subsīdijas kavē zaļo pārkārtošanos. Nesenā ekosociālā nodokļu reforma nodrošina nodokļu atvieglojumus mājsaimniecībām un uzņēmumiem un veido pamatu CO2 emisiju cenu noteikšanai ārpus ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) darbības jomas. Turklāt iedzīvotāju ienākuma nodokļa automātiska indeksācija atbilstoši inflācijai ir vērā ņemama reforma, kas krietni samazina iedzīvotāju ienākuma nodokļa sloga pieaugumu nodokļu maksātājiem, izmantojot pārvirzi uz augstāku nodokļu kategoriju (“tax bracket creep”). Tomēr joprojām pastāv strukturālas problēmas un ir iespējams vēl vairāk samazināt slogu darbaspēkam, veicināt darbvietu radīšanu un darbaspēka piedāvājumu, jo īpaši zema atalgojuma saņēmējiem. Izaugsmei labvēlīgāku nodokļu labāka izmantošana varētu arī palīdzēt radīt vajadzīgās budžeta iespējas un uzlabot nodokļu sistēmas taisnīgumu.

| (30) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Ņemot vērā to, ka mehānisms, kas ir spēkā līdz 2026. gadam, ir pagaidu pasākums, ir būtiski ātri turpināt plāna īstenošanu. Austrijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Austrija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kas atbilst plāna 44 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un pēc kura 2023. gada 20. aprīlī kopā tika izmaksāti 700 miljoni EUR. Pēc pirmā maksājuma pieprasījuma plāna īstenošana norit sekmīgi. Paredzams, ka Austrija iesniegs pieprasījumu veikt izmaiņas dažos pasākumos objektīvu apstākļu dēļ, piemēram, cenu pieauguma un piegādes ķēdes traucējumu dēļ. Tiek gatavota arī jauna REPowerEU nodaļa, un Austrijas iestādes cieši sadarbojas ar Komisijas dienestiem, lai to drīzumā iesniegtu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Austrijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Ņemot vērā to, ka mehānisms, kas ir spēkā līdz 2026. gadam, ir pagaidu pasākums, ir būtiski ātri turpināt plāna īstenošanu. Austrijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Austrija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kas atbilst plāna 44 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un pēc kura 2023. gada 20. aprīlī kopā tika izmaksāti 700 miljoni EUR. Pēc pirmā maksājuma pieprasījuma plāna īstenošana norit sekmīgi. Paredzams, ka Austrija iesniegs pieprasījumu veikt izmaiņas dažos pasākumos objektīvu apstākļu dēļ, piemēram, cenu pieauguma un piegādes ķēdes traucējumu dēļ. Tiek gatavota arī jauna REPowerEU nodaļa, un Austrijas iestādes cieši sadarbojas ar Komisijas dienestiem, lai to drīzumā iesniegtu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Austrijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (31) | Komisija visus Austrijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Austrijā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija visus Austrijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Austrijā.

| (32) | Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Austrija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kuras saistītas ar darba tirgu. Austrijas spēcīgā sociālās aizsardzības sistēma un plaši politikas pasākumi ir ierobežojuši Covid-19 pandēmijas sociālo ietekmi. Austrijai ir labi rezultāti lielākajā daļā Eiropas sociālo tiesību pīlāra dimensiju, taču joprojām pastāv dažas problēmas. Šīs problēmas jo īpaši attiecas uz to, ka netiek pietiekami izmantots sieviešu, mazkvalificētu darba ņēmēju, vecāka gadagājuma darba ņēmēju un migrantu izcelsmes personu potenciāls darba tirgū. Tas ir īpaši problemātiski, ņemot vērā kvalificēta darbaspēka trūkumu. Šo grupu neizmantotā potenciāla atraisīšana varētu mazināt spiedienu uz Austrijas darba tirgu. |
| --- | --- |

(32)

Papildus ekonomiskajām un sociālajām problēmām, kas risinātas ar atveseļošanas un noturības plānu un kohēzijas politikas programmām, Austrija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kuras saistītas ar darba tirgu. Austrijas spēcīgā sociālās aizsardzības sistēma un plaši politikas pasākumi ir ierobežojuši Covid-19 pandēmijas sociālo ietekmi. Austrijai ir labi rezultāti lielākajā daļā Eiropas sociālo tiesību pīlāra dimensiju, taču joprojām pastāv dažas problēmas. Šīs problēmas jo īpaši attiecas uz to, ka netiek pietiekami izmantots sieviešu, mazkvalificētu darba ņēmēju, vecāka gadagājuma darba ņēmēju un migrantu izcelsmes personu potenciāls darba tirgū. Tas ir īpaši problemātiski, ņemot vērā kvalificēta darbaspēka trūkumu. Šo grupu neizmantotā potenciāla atraisīšana varētu mazināt spiedienu uz Austrijas darba tirgu.

| (33) | Lai gan sieviešu nodarbinātības līmenis Austrijā pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, Austrijā ir otrs augstākais sieviešu nepilnas slodzes nodarbinātības līmenis. Vairāk nekā puse Austrijas sieviešu 2022. gadā strādāja nepilnu darba laiku, un zemu atalgotās nozarēs vairāk strādā sievietes. Tas liecina par ievērojamu iespēju palielināt sieviešu pilna laika līdzdalību darba tirgū. Tomēr nepietiekama un kvalitatīva bērnu aprūpe par pieņemamu cenu, jo īpaši lauku apvidos, apgrūtina mātēm aktīvāku līdzdalību darba tirgū. Austrijā ir viens no zemākajiem formālās bērnu aprūpes rādītājiem bērniem līdz trīs gadu vecumam Savienībā, formālajā bērnu aprūpē ir tikai 28 % bērnu vecumā līdz trīs gadiem. Lai risinātu šos jautājumus, ir būtiski palielināt kvalitatīvas bērnu aprūpes piedāvājumu, paaugstinot kvalitātes standartus un paplašinot pieejamību, un veicināt pilna laika nodarbinātību, piemēram, piemērojot nodokļu atvieglojumus. Ja panāktu, ka vairāk sieviešu strādā pilnas slodzes darbu, tas varētu arī palīdzēt novērst pastāvīgi lielo vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību Austrijā, kā arī lielo sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību, vienlaikus novēršot darbaspēka trūkumu darba tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Lai gan sieviešu nodarbinātības līmenis Austrijā pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, Austrijā ir otrs augstākais sieviešu nepilnas slodzes nodarbinātības līmenis. Vairāk nekā puse Austrijas sieviešu 2022. gadā strādāja nepilnu darba laiku, un zemu atalgotās nozarēs vairāk strādā sievietes. Tas liecina par ievērojamu iespēju palielināt sieviešu pilna laika līdzdalību darba tirgū. Tomēr nepietiekama un kvalitatīva bērnu aprūpe par pieņemamu cenu, jo īpaši lauku apvidos, apgrūtina mātēm aktīvāku līdzdalību darba tirgū. Austrijā ir viens no zemākajiem formālās bērnu aprūpes rādītājiem bērniem līdz trīs gadu vecumam Savienībā, formālajā bērnu aprūpē ir tikai 28 % bērnu vecumā līdz trīs gadiem. Lai risinātu šos jautājumus, ir būtiski palielināt kvalitatīvas bērnu aprūpes piedāvājumu, paaugstinot kvalitātes standartus un paplašinot pieejamību, un veicināt pilna laika nodarbinātību, piemēram, piemērojot nodokļu atvieglojumus. Ja panāktu, ka vairāk sieviešu strādā pilnas slodzes darbu, tas varētu arī palīdzēt novērst pastāvīgi lielo vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību Austrijā, kā arī lielo sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību, vienlaikus novēršot darbaspēka trūkumu darba tirgū.

| (34) | Varētu vēl vairāk uzlabot vairāku nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrāciju darba tirgū, jo īpaši mazkvalificētu personu un migrantu izcelsmes cilvēku integrāciju darba tirgū. Aptuveni 45 % ilgstošo bezdarbnieku Austrijā ir ieguvuši tikai pamatskolas izglītību. Migrantu izcelsmes cilvēku līdzdalība darba tirgū kopumā ir ievērojami mazāka nekā attiecīgajā valstī dzimušajiem iedzīvotājiem, un bērnu vēlāko ienākumu līmeni Austrijā nereti nosaka viņu vecāku ienākumi. Lai gan Austrijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt mazkvalificētu darba ņēmēju un ilgtermiņa bezdarbnieku pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, ar šiem pasākumiem pilnībā netiek risināta pamatā esošā migrantu izcelsmes cilvēku un mazkvalificētu darba ņēmēju līdzdalības problēma. Lai pārtrauktu joprojām ciešo saikni starp vecāku un viņu bērnu izglītības rezultātiem Austrijā (16), ir ļoti svarīgi nodrošināt kvalitatīvāku agrīno pirmsskolas izglītību, pilna laika skolas un labāku digitālo infrastruktūru. Jauno imigrantu un citu nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrāciju varētu veicināt labāka individuālā mentorēšana skolās, vieglāk pieejami valodas kursi un Austrijas māceklības sistēmas efektīvāka izmantošana. Vienlaikus ir būtiski nodrošināt pietiekamas mūžizglītības iespējas nelabvēlīgā situācijā esošām grupām visās vecuma grupās. |
| --- | --- |

(34)

Varētu vēl vairāk uzlabot vairāku nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrāciju darba tirgū, jo īpaši mazkvalificētu personu un migrantu izcelsmes cilvēku integrāciju darba tirgū. Aptuveni 45 % ilgstošo bezdarbnieku Austrijā ir ieguvuši tikai pamatskolas izglītību. Migrantu izcelsmes cilvēku līdzdalība darba tirgū kopumā ir ievērojami mazāka nekā attiecīgajā valstī dzimušajiem iedzīvotājiem, un bērnu vēlāko ienākumu līmeni Austrijā nereti nosaka viņu vecāku ienākumi. Lai gan Austrijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt mazkvalificētu darba ņēmēju un ilgtermiņa bezdarbnieku pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, ar šiem pasākumiem pilnībā netiek risināta pamatā esošā migrantu izcelsmes cilvēku un mazkvalificētu darba ņēmēju līdzdalības problēma. Lai pārtrauktu joprojām ciešo saikni starp vecāku un viņu bērnu izglītības rezultātiem Austrijā (16), ir ļoti svarīgi nodrošināt kvalitatīvāku agrīno pirmsskolas izglītību, pilna laika skolas un labāku digitālo infrastruktūru. Jauno imigrantu un citu nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrāciju varētu veicināt labāka individuālā mentorēšana skolās, vieglāk pieejami valodas kursi un Austrijas māceklības sistēmas efektīvāka izmantošana. Vienlaikus ir būtiski nodrošināt pietiekamas mūžizglītības iespējas nelabvēlīgā situācijā esošām grupām visās vecuma grupās.

| (35) | Var uzlabot gados vecāku darba ņēmēju, t. i., 55–64 gadus vecu cilvēku, līdzdalību darba tirgū. Pēdējā laikā ilgtermiņa tendence palielināt gados vecāku darba ņēmēju līdzdalību darba tirgū ir ievērojami palēninājusies, un vecāka gadagājuma darba ņēmēju vispārējais nodarbinātības līmenis ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju. Lai novecojošā sabiedrība turpinātu strādāt ilgāk, arvien svarīgāk ir pielāgot darba ņēmēju uzdevumus dažādiem viņu darba dzīves posmiem un ņemt vērā vecāka gadagājuma cilvēku vajadzības. Labāki stimuli faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai, piemēram, zemāki darbaspēka nodokļi vai zemākas ar algu nesaistītās darbaspēka izmaksas tiem, kuri ilgāk paliek nodarbināti, palīdzētu mazināt darbaspēka trūkumu Austrijas darba tirgū. |
| --- | --- |

(35)

Var uzlabot gados vecāku darba ņēmēju, t. i., 55–64 gadus vecu cilvēku, līdzdalību darba tirgū. Pēdējā laikā ilgtermiņa tendence palielināt gados vecāku darba ņēmēju līdzdalību darba tirgū ir ievērojami palēninājusies, un vecāka gadagājuma darba ņēmēju vispārējais nodarbinātības līmenis ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju. Lai novecojošā sabiedrība turpinātu strādāt ilgāk, arvien svarīgāk ir pielāgot darba ņēmēju uzdevumus dažādiem viņu darba dzīves posmiem un ņemt vērā vecāka gadagājuma cilvēku vajadzības. Labāki stimuli faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai, piemēram, zemāki darbaspēka nodokļi vai zemākas ar algu nesaistītās darbaspēka izmaksas tiem, kuri ilgāk paliek nodarbināti, palīdzētu mazināt darbaspēka trūkumu Austrijas darba tirgū.

| (36) | Krievijas iebrukums Ukrainā ir atklājis Austrijas energoapgādes drošības neaizsargātību. Lai gan Austrijai izdevās nedaudz samazināt atkarību no Krievijas gāzes importa, kas 2022. gadā bija samazinājies līdz 57 % no Austrijas kopējā gāzes importa salīdzinājumā ar 80 % 2021. gadā, tas joprojām ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Lai dažādotu enerģijas avotus, valdība ieviesa finansiālus stimulus uzņēmumiem importēt gāzi no avotiem, kas nav Krievijas avoti, un 2022. gadā izveidoja stratēģisku gāzes rezervi. Tomēr Austrija joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām energoapgādes drošības nodrošināšanā. Valstij joprojām trūkst skaidri noteikta ceļa īstermiņā, kas ļautu pilnībā atteikties no Krievijas gāzes importa. Turklāt joprojām netiek pietiekami izmantots atjaunīgo gāzu, piemēram, ūdeņraža, ražošanas un pārvades potenciāls, jo īpaši pret piegādes traucējumiem neaizsargātās nozarēs un reģionos. |
| --- | --- |

(36)

Krievijas iebrukums Ukrainā ir atklājis Austrijas energoapgādes drošības neaizsargātību. Lai gan Austrijai izdevās nedaudz samazināt atkarību no Krievijas gāzes importa, kas 2022. gadā bija samazinājies līdz 57 % no Austrijas kopējā gāzes importa salīdzinājumā ar 80 % 2021. gadā, tas joprojām ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Lai dažādotu enerģijas avotus, valdība ieviesa finansiālus stimulus uzņēmumiem importēt gāzi no avotiem, kas nav Krievijas avoti, un 2022. gadā izveidoja stratēģisku gāzes rezervi. Tomēr Austrija joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām energoapgādes drošības nodrošināšanā. Valstij joprojām trūkst skaidri noteikta ceļa īstermiņā, kas ļautu pilnībā atteikties no Krievijas gāzes importa. Turklāt joprojām netiek pietiekami izmantots atjaunīgo gāzu, piemēram, ūdeņraža, ražošanas un pārvades potenciāls, jo īpaši pret piegādes traucējumiem neaizsargātās nozarēs un reģionos.

| (37) | 2021. gadā atjaunīgās enerģijas īpatsvars Austrijā bija 36 % no enerģijas galapatēriņa, un tas ir krietni virs Savienības vidējā rādītāja. Lai sasniegtu Austrijas klimata mērķus, kas ietver klimatneitralitātes panākšanu līdz 2040. gadam, valstij šis īpatsvars ir vēl vairāk jāpalielina. Ar 2021. gada Atjaunīgo energoresursu attīstības likumu, kas ir iekļauts kā reforma atveseļošanas un noturības plānā, tika izveidots satvars, kas atbalstīs atjaunīgās enerģijas īpatsvara palielināšanu elektroenerģijas patēriņā. Reformas mērķis ir līdz 2030. gadam palielināt ikgadējo no atjaunīgajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas daudzumu par 27 TWh, kas palīdzēs līdz minētajam gadam sasniegt valsts mērķrādītāju panākt 100 % atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas patēriņu (salīdzinājumā ar pašreizējo 81 % 2020. gadā). Tomēr atjaunīgo energoresursu turpmākajā attīstībā joprojām ir problēmas, piemēram, ilgās telpiskās plānošanas un atļauju piešķiršanas procedūras, sarežģītais pilnvaru sadalījums starp federālo un reģionālo pārvaldes līmeni un personāla problēmas pārvaldē. Austrija ir spērusi pirmo soli, ieviešot racionālāku ietekmes uz vidi novērtējumu atjaunīgās enerģijas projektiem. Turklāt Austrija varētu labāk saskaņot telpisko zonējumu ar zaļās pārkārtošanās mērķiem, risināt personāla problēmas un vairāk ieguldīt tīkla infrastruktūrā, piemēram, uzglabāšanas, sadales un pārvades infrastruktūrā. Atjaunīgās enerģijas plašākai izmantošanai arī nāktu par labu tas, ka tiktu izveidotas īpašas zonas atjaunīgo energoresursu (jo īpaši vēja enerģijas) paātrinātai izvēršanai ar saīsinātām un vienkāršām atļauju piešķiršanas procedūrām, un atjaunīgās enerģijas atzīšana par sevišķi svarīgu sabiedrības interesēm saskaņā ar vērienīgākiem atjaunīgo energoresursu enerģijas mērķrādītājiem, kas noteikti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU plānā. Varētu turpināt arī pētīt atjaunīgo energoresursu papildu avotus, piemēram, ģeotermālo enerģiju. |
| --- | --- |

(37)

2021. gadā atjaunīgās enerģijas īpatsvars Austrijā bija 36 % no enerģijas galapatēriņa, un tas ir krietni virs Savienības vidējā rādītāja. Lai sasniegtu Austrijas klimata mērķus, kas ietver klimatneitralitātes panākšanu līdz 2040. gadam, valstij šis īpatsvars ir vēl vairāk jāpalielina. Ar 2021. gada Atjaunīgo energoresursu attīstības likumu, kas ir iekļauts kā reforma atveseļošanas un noturības plānā, tika izveidots satvars, kas atbalstīs atjaunīgās enerģijas īpatsvara palielināšanu elektroenerģijas patēriņā. Reformas mērķis ir līdz 2030. gadam palielināt ikgadējo no atjaunīgajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas daudzumu par 27 TWh, kas palīdzēs līdz minētajam gadam sasniegt valsts mērķrādītāju panākt 100 % atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas patēriņu (salīdzinājumā ar pašreizējo 81 % 2020. gadā). Tomēr atjaunīgo energoresursu turpmākajā attīstībā joprojām ir problēmas, piemēram, ilgās telpiskās plānošanas un atļauju piešķiršanas procedūras, sarežģītais pilnvaru sadalījums starp federālo un reģionālo pārvaldes līmeni un personāla problēmas pārvaldē. Austrija ir spērusi pirmo soli, ieviešot racionālāku ietekmes uz vidi novērtējumu atjaunīgās enerģijas projektiem. Turklāt Austrija varētu labāk saskaņot telpisko zonējumu ar zaļās pārkārtošanās mērķiem, risināt personāla problēmas un vairāk ieguldīt tīkla infrastruktūrā, piemēram, uzglabāšanas, sadales un pārvades infrastruktūrā. Atjaunīgās enerģijas plašākai izmantošanai arī nāktu par labu tas, ka tiktu izveidotas īpašas zonas atjaunīgo energoresursu (jo īpaši vēja enerģijas) paātrinātai izvēršanai ar saīsinātām un vienkāršām atļauju piešķiršanas procedūrām, un atjaunīgās enerģijas atzīšana par sevišķi svarīgu sabiedrības interesēm saskaņā ar vērienīgākiem atjaunīgo energoresursu enerģijas mērķrādītājiem, kas noteikti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU plānā. Varētu turpināt arī pētīt atjaunīgo energoresursu papildu avotus, piemēram, ģeotermālo enerģiju.

| (38) | Dabasgāzes patēriņš Austrijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 19 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Austrija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (17). Turklāt energoefektivitātes mērķu vēriena palielināšana ēku sektorā un apstrādes rūpniecībā samazinātu atkarību no fosilajām degvielām. Austrijas ilgtermiņa renovācijas stratēģijā ir noteikti skaidri starpposma mērķi 2050. gadam, un tās mērķis ir panākt ēku fonda dekarbonizāciju 80 % apmērā. Tās atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir arī pakāpeniski atteikties no fosilās degvielas katliem ēku sektorā un aizstāt tos ar atjaunīgo energoresursu siltumapgādes tehnoloģijām vai centralizēto siltumapgādi. Tomēr Austrijas 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāji nav pietiekami vērienīgi, lai sasniegtu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU plāna mērķus. Šis jautājums būtu jārisina ar 2023. gadā gaidāmo jauno Energoefektivitātes likumu, kura mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt enerģijas galapatēriņu par 18 %. Kopumā Austrijai būs svarīgi paātrināt investīcijas ēku pamatīgā renovācijā, aizstāt fosilās degvielas ar atjaunīgajiem energoresursiem siltumapgādē un labāk pārvaldīt enerģijas patēriņu, izmantojot komunālo pakalpojumu digitalizāciju (piemēram, viedos skaitītājus un termostatus). Turklāt būs ļoti svarīgi paātrināt ēku siltināšanas pašreizējo lēno tempu. Šā jautājuma risināšanā izšķiroša nozīme būs Atjaunīgās siltumapgādes likuma, kas ir Austrijas atveseļošanas un noturības plāna pamatreforma, savlaicīgai īstenošanai. |
| --- | --- |

(38)

Dabasgāzes patēriņš Austrijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 19 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Austrija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (17). Turklāt energoefektivitātes mērķu vēriena palielināšana ēku sektorā un apstrādes rūpniecībā samazinātu atkarību no fosilajām degvielām. Austrijas ilgtermiņa renovācijas stratēģijā ir noteikti skaidri starpposma mērķi 2050. gadam, un tās mērķis ir panākt ēku fonda dekarbonizāciju 80 % apmērā. Tās atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir arī pakāpeniski atteikties no fosilās degvielas katliem ēku sektorā un aizstāt tos ar atjaunīgo energoresursu siltumapgādes tehnoloģijām vai centralizēto siltumapgādi. Tomēr Austrijas 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāji nav pietiekami vērienīgi, lai sasniegtu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU plāna mērķus. Šis jautājums būtu jārisina ar 2023. gadā gaidāmo jauno Energoefektivitātes likumu, kura mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt enerģijas galapatēriņu par 18 %. Kopumā Austrijai būs svarīgi paātrināt investīcijas ēku pamatīgā renovācijā, aizstāt fosilās degvielas ar atjaunīgajiem energoresursiem siltumapgādē un labāk pārvaldīt enerģijas patēriņu, izmantojot komunālo pakalpojumu digitalizāciju (piemēram, viedos skaitītājus un termostatus). Turklāt būs ļoti svarīgi paātrināt ēku siltināšanas pašreizējo lēno tempu. Šā jautājuma risināšanā izšķiroša nozīme būs Atjaunīgās siltumapgādes likuma, kas ir Austrijas atveseļošanas un noturības plāna pamatreforma, savlaicīgai īstenošanai.

| (39) | Zaļās pārkārtošanās uzsākšana ietvers arī emisiju samazināšanu vairākās nozarēs, jo īpaši tajās, kas saistītas ar transportu, jo minētajās nozarēs ir ievērojams emisiju samazināšanas potenciāls. Austrija pašlaik ir nozīmīga tranzīta valsts kravu autopārvadājumiem Alpu valstīs. Lai gan Austrijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļautas vairākas investīcijas ilgtspējīgā transportā, ar transportu saistīto emisiju turpmāka samazināšana, vienlaikus risinot mobilitātes nabadzības problēmu, būs būtiska klimatneitralitātes panākšanai. Ļoti svarīgi būs arī izstrādāt papildu mobilitātes risinājumus, piemēram, attiecībā uz “pēdējā kilometra” risinājumu un alternatīvām automobiļu izmantošanai, jo īpaši lauku apvidos. |
| --- | --- |

(39)

Zaļās pārkārtošanās uzsākšana ietvers arī emisiju samazināšanu vairākās nozarēs, jo īpaši tajās, kas saistītas ar transportu, jo minētajās nozarēs ir ievērojams emisiju samazināšanas potenciāls. Austrija pašlaik ir nozīmīga tranzīta valsts kravu autopārvadājumiem Alpu valstīs. Lai gan Austrijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļautas vairākas investīcijas ilgtspējīgā transportā, ar transportu saistīto emisiju turpmāka samazināšana, vienlaikus risinot mobilitātes nabadzības problēmu, būs būtiska klimatneitralitātes panākšanai. Ļoti svarīgi būs arī izstrādāt papildu mobilitātes risinājumus, piemēram, attiecībā uz “pēdējā kilometra” risinājumu un alternatīvām automobiļu izmantošanai, jo īpaši lauku apvidos.

| (40) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību Austrijā 17 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgas konkrētas prasmes vai zināšanas, tostarp inženierbūvniecības tehniķa, jumiķa un inženiera mehāniķa profesijā. Saskaņā ar zaļo darbvietu ģenerālplānu Austrija ir ieviesusi zaļo darbvietu platformu, lai palīdzētu saskaņot darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu. Minētā ģenerālplāna īstenošana būs būtiska, lai nodrošinātu savlaicīgu pārkārtošanos uz zaļo ekonomiku. Savā Taisnīgas pārkārtošanās rīcības plānā par apmācību un pārkvalifikāciju Austrija ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot kvalificēta darbaspēka piedāvājumu atjaunīgās enerģijas nozarē, stimulēt darbaspēka prasmju pilnveidi un uzlabot izglītības standartus. |
| --- | --- |

(40)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību Austrijā 17 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgas konkrētas prasmes vai zināšanas, tostarp inženierbūvniecības tehniķa, jumiķa un inženiera mehāniķa profesijā. Saskaņā ar zaļo darbvietu ģenerālplānu Austrija ir ieviesusi zaļo darbvietu platformu, lai palīdzētu saskaņot darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu. Minētā ģenerālplāna īstenošana būs būtiska, lai nodrošinātu savlaicīgu pārkārtošanos uz zaļo ekonomiku. Savā Taisnīgas pārkārtošanās rīcības plānā par apmācību un pārkvalifikāciju Austrija ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot kvalificēta darbaspēka piedāvājumu atjaunīgās enerģijas nozarē, stimulēt darbaspēka prasmju pilnveidi un uzlabot izglītības standartus.

| (41) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(41)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (42) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Austrijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu, |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Austrijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Austrijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 4,6 % (19).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Nodrošināt ilgtermiņa aprūpes sistēmas atbilstību un fiskālo ilgtspēju, kā arī veselības aprūpes sistēmas fiskālo ilgtspēju. Vienkāršot un racionalizēt fiskālās attiecības un kompetences starp valdības līmeņiem un saskaņot atbildību par finansējumu un tēriņiem. Uzlabot nodokļu struktūru, lai atbalstītu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna stabilu īstenošanu un ātri pabeigt REPowerEU nodaļu, lai nekavējoties sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Palielināt sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalību darba tirgū, cita starpā paplašinot kvalitatīvas bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību. Uzlabot darba tirgus rezultātus nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, mazkvalificētiem darba meklētājiem un migrantu izcelsmes cilvēkiem, cita starpā uzlabojot viņu pamatprasmju līmeni.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un dažādot gāzes piegādes avotus, lai ievērojami samazinātu atkarību no Krievijas. Paātrināt atjaunīgās enerģijas un nepieciešamās infrastruktūras ieviešanu, jo īpaši, vienkāršojot atļauju piešķiršanas procedūras un izveidojot īpašas paātrinātas izvēršanas zonas. Palielināt energoefektivitāti. Samazināt emisijas, jo īpaši transporta nozarē. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

4

REPowerEU

(5)  ST 10159/2021 INIT; ST 10159/2021 COR 1; ST 10159/2021 ADD 1.

5

(6)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 93. lpp.).

6

(7)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

7

(8)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,9 procentpunktiem no IKP. Šo ekspansīvo ietekmi lielā mērā nosaka gāzes stratēģiskās rezerves iegāde aptuveni 0,8 % apmērā no IKP.

8

(9)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Austrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 162. lpp.).

10

(11)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Austrijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 8,6 %.

11

(12)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,9 procentpunktiem no IKP. Šo bremzējošo ietekmi nosaka gāzes stratēģiskās rezerves iegāde 2022. gadā.

12

(13)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

13

(14)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

14

(15)  Šis skaitlis attiecas uz 2010. gada Eiropas Kontu sistēmas (EKS) 1312. apakšsektoru.

15

(16)  Eiropas Komisijas Izglītības un apmācības pārskats par 2022. gadu – ziņojums par Austriju.

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

17

(18)  Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

18

(19)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 23. apsvērumā.

19

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/197

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Polijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2023. gada konverģences programmu

(2023/C 312/21)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Poliju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Poliju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju . Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju . Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Polija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 3. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 17. jūnijā pieņēma īstenošanas lēmumu par Polijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Polija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Polija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 3. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 17. jūnijā pieņēma īstenošanas lēmumu par Polijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Polija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Polija 2023. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un savu 2023. gada konverģences programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Polijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Polija 2023. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un savu 2023. gada konverģences programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Polijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Poliju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Polija īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Polija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Polijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Poliju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Polija īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Polija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Polijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Polijas vispārējās valdības budžeta deficīts palielinājās no 1,8 % no IKP 2021. gadā līdz 3,7 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 53,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 49,1 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Polijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Polijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Polijas vispārējās valdības budžeta deficīts palielinājās no 1,8 % no IKP 2021. gadā līdz 3,7 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 53,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 49,1 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Polijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Polijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta sagatavošanā.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumu samazināšanas pasākumi 2022. gadā ietvēra samazinātas pievienotās vērtības nodokļa un akcīzes nodokļa likmes enerģijai un degvielai, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra skaidras naudas subsīdijas un elektroenerģijas cenu griestus mājsaimniecībām un gāzes izmaksu subsīdijas uzņēmumiem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,9 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,5 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,4 % 2021. gadā līdz 0,7 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumu samazināšanas pasākumi 2022. gadā ietvēra samazinātas pievienotās vērtības nodokļa un akcīzes nodokļa likmes enerģijai un degvielai, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi ietvēra skaidras naudas subsīdijas un elektroenerģijas cenu griestus mājsaimniecībām un gāzes izmaksu subsīdijas uzņēmumiem. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,9 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,5 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,4 % 2021. gadā līdz 0,7 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Polijai 2022. gadā (7) īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Polijai 2022. gadā (7) īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, ‒ 3,0 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Polija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,0 % no IKP (1,3 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,2 procentpunkta apmērā (9). Tādējādi Polija atbilstoši Padomes ieteikumam saglabāja valsts finansētās investīcijas. Tajā pašā laikā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumam (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus) bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 2,3 procentpunktu apmērā no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 1,9 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,5 % no IKP). Tādējādi Polija pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, ‒ 3,0 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Polija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,0 % no IKP (1,3 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,2 procentpunkta apmērā (9). Tādējādi Polija atbilstoši Padomes ieteikumam saglabāja valsts finansētās investīcijas. Tajā pašā laikā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumam (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus) bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 2,3 procentpunktu apmērā no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 1,9 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,5 % no IKP). Tādējādi Polija pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | 2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,9 % un 2024. gadā – par 2,8 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP pieaugs nedaudz mazāk, proti, par 0,7 % 2023. gadā un par 2,7 % 2024. gadā, un šo atšķirību veido mazāka prognozētā iekšzemes pieprasījuma ietekme. |
| --- | --- |

(16)

2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 0,9 % un 2024. gadā – par 2,8 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP pieaugs nedaudz mazāk, proti, par 0,7 % 2023. gadā un par 2,7 % 2024. gadā, un šo atšķirību veido mazāka prognozētā iekšzemes pieprasījuma ietekme.

| (17) | Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 4,7 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus izdevumus aizsardzībai, veselības aprūpei, publiskā sektora algām un pensiju indeksācijai, kamēr enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanas pasākumu izmaksas joprojām būs palielinātas. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 49,1 % 2022. gada beigās līdz 50,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 5,0 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka 2023. gada konverģences programmā vēl nebija precizēti ārkārtas atbalsta pasākumi lauksaimniekiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 50,5 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 4,7 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus izdevumus aizsardzībai, veselības aprūpei, publiskā sektora algām un pensiju indeksācijai, kamēr enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanas pasākumu izmaksas joprojām būs palielinātas. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 49,1 % 2022. gada beigās līdz 50,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 5,0 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka 2023. gada konverģences programmā vēl nebija precizēti ārkārtas atbalsta pasākumi lauksaimniekiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 50,5 % 2023. gada beigās.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie galvenokārt ir jauni pasākumi, piemēram, elektroenerģijas un gāzes cenu iesaldēšanas shēmas un atbalsta pasākumi energoietilpīgām nozarēm. Šo pasākumu izmaksas daļēji kompensē nodokļi par gāzes un elektroenerģijas ražotāju negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,7 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,2 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas no Ukrainas pārvietoto personu pagaidu aizsardzībai samazināsies par 0,2 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar 2022. gadu. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,7 % no IKP. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie galvenokārt ir jauni pasākumi, piemēram, elektroenerģijas un gāzes cenu iesaldēšanas shēmas un atbalsta pasākumi energoietilpīgām nozarēm. Šo pasākumu izmaksas daļēji kompensē nodokļi par gāzes un elektroenerģijas ražotāju negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,7 % apmērā no IKP (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,2 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,1 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas no Ukrainas pārvietoto personu pagaidu aizsardzībai samazināsies par 0,2 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar 2022. gadu. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,7 % no IKP.

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Polijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Polijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Polijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Polijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Polijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Polijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (‒ 0,8 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 3,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu palielinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī zemākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,2 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo pieaugumu izraisa nemērķtiecīgi enerģētikas pasākumi, lielāki izdevumi aizsardzībai un veselības aprūpei, kā arī pastāvīgs publiskā sektora algu un sociālo pabalstu pieaugums. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,8 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,2 procentpunktu apmērā no IKP (13). Tāpēc Polija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Polija plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tādās no mehānisma un citiem Savienības fondiem finansētās jomās kā ēku energoefektivitāte, sauszemes un atkrastes vēja enerģija, enerģijas uzkrāšana, tīklu modernizācija, ūdeņraža ražošana un ilgtspējīga mobilitāte. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (‒ 0,8 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 3,0 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu palielinājumu 0,1 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī zemākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,2 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo pieaugumu izraisa nemērķtiecīgi enerģētikas pasākumi, lielāki izdevumi aizsardzībai un veselības aprūpei, kā arī pastāvīgs publiskā sektora algu un sociālo pabalstu pieaugums. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 1,8 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,2 procentpunktu apmērā no IKP (13). Tāpēc Polija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Polija plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tādās no mehānisma un citiem Savienības fondiem finansētās jomās kā ēku energoefektivitāte, sauszemes un atkrastes vēja enerģija, enerģijas uzkrāšana, tīklu modernizācija, ūdeņraža ražošana un ilgtspējīga mobilitāte.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 3,4 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo ar enerģētikas krīzi saistīto atbalsta pasākumu atcelšanu. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 52,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 3,7 % apmērā no IKP. Tas nozīmē lielāku deficītu nekā 2023. gada konverģences programmā paredzētais, galvenokārt tāpēc, ka ir pasākumi, kas vēl nav precizēti programmā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 53,0 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 3,4 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo ar enerģētikas krīzi saistīto atbalsta pasākumu atcelšanu. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 52,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 3,7 % apmērā no IKP. Tas nozīmē lielāku deficītu nekā 2023. gada konverģences programmā paredzētais, galvenokārt tāpēc, ka ir pasākumi, kas vēl nav precizēti programmā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 53,0 % 2024. gada beigās.

| (22) | 2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisija pašreizējā aplēse ir, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,3 % no IKP. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka lielākā daļa enerģijas atbalsta pasākumu, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav mērķēti uz neaizsargātām mājsaimniecībām un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem. Komisija pašreizējā aplēse ir, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,3 % no IKP. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka lielākā daļa enerģijas atbalsta pasākumu, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav mērķēti uz neaizsargātām mājsaimniecībām un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti.

| (23) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 7,8 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(23)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 7,8 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (24) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 5,6 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir nedaudz mazāka nekā ietaupījumi no pakāpeniskas enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas, jo tiek prognozēts, ka daži no enerģētikas atbalsta pasākumiem 2024. gadā paliks spēkā. |
| --- | --- |

(24)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 5,6 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir nedaudz mazāka nekā ietaupījumi no pakāpeniskas enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas, jo tiek prognozēts, ka daži no enerģētikas atbalsta pasākumiem 2024. gadā paliks spēkā.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas saglabāsies stabilas 4,2 % no IKP 2024. gadā, kas ir līdzīgā līmenī kā 2023. gadā. 2023. gada konverģences programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Tās ir fiskālās sistēmas reformas, kas arī ir daļa no Atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas saglabāsies stabilas 4,2 % no IKP 2024. gadā, kas ir līdzīgā līmenī kā 2023. gadā. 2023. gada konverģences programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Tās ir fiskālās sistēmas reformas, kas arī ir daļa no Atveseļošanas un noturības plāna.

| (26) | 2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 2,9 % no IKP 2025. gadā, un saglabāsies tādā līmenī līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2025. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 52,4 % 2024. gada beigās līdz 55,4 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 2,9 % no IKP 2025. gadā, un saglabāsies tādā līmenī līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2025. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 52,4 % 2024. gada beigās līdz 55,4 % 2026. gada beigās.

| (27) | Joprojām ir ievērojamas iespējas palielināt publisko izdevumu efektivitāti sociālo pabalstu jomā. Sociālie pabalsti joprojām lielākoties nav mērķorientēti un nav pielāgoti mājsaimniecības ienākumiem. Pabalstu mērķtiecīgāka novirzīšana ļautu efektīvāk izmantot publiskos resursus nabadzības mazināšanai un sniegt atbalstu tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs. |
| --- | --- |

(27)

Joprojām ir ievērojamas iespējas palielināt publisko izdevumu efektivitāti sociālo pabalstu jomā. Sociālie pabalsti joprojām lielākoties nav mērķorientēti un nav pielāgoti mājsaimniecības ienākumiem. Pabalstu mērķtiecīgāka novirzīšana ļautu efektīvāk izmantot publiskos resursus nabadzības mazināšanai un sniegt atbalstu tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs.

| (28) | Straujā sabiedrības novecošana rada problēmas Polijas pensiju sistēmai. Pašreizējā pensiju sistēma paredz, ka pensionēšanās vecums nepalielinās, lai gan vidējais paredzamais mūža ilgums un pensijā pavadīto gadu skaits pastāvīgi pieaug. Pašreizējā definēto iemaksu pensiju sistēma padara sistēmu finansiāli līdzsvarotu, bet nākotnē tā izraisīs to, ka pensijas pabalsti būs ievērojami mazāki nekā pēdējā darba alga. Tas nozīmē, ka liela daļa pensionāru būs pakļauti nabadzības riskam. Komisijas analīze liecina, ka tikai tam vien, lai pabalstu lielumu saglabātu tuvu pašreizējam līmenim, Polijai līdz 2070. gadam būtu jātērē papildu 6,7 % no IKP. Nesenās izmaiņas vispārējā pensiju sistēmā un dārgi īpašie pensiju režīmi ir palielinājuši pensiju izmaksas, ko saņem pašreizējie pensionāri. Tas nemudina strādāt ilgāk par salīdzinoši zemo pensionēšanās vecumu, kas ir 60 gadi sievietēm un 65 gadi vīriešiem, un palielina ar novecošanu saistīto izdevumu slogu. |
| --- | --- |

(28)

Straujā sabiedrības novecošana rada problēmas Polijas pensiju sistēmai. Pašreizējā pensiju sistēma paredz, ka pensionēšanās vecums nepalielinās, lai gan vidējais paredzamais mūža ilgums un pensijā pavadīto gadu skaits pastāvīgi pieaug. Pašreizējā definēto iemaksu pensiju sistēma padara sistēmu finansiāli līdzsvarotu, bet nākotnē tā izraisīs to, ka pensijas pabalsti būs ievērojami mazāki nekā pēdējā darba alga. Tas nozīmē, ka liela daļa pensionāru būs pakļauti nabadzības riskam. Komisijas analīze liecina, ka tikai tam vien, lai pabalstu lielumu saglabātu tuvu pašreizējam līmenim, Polijai līdz 2070. gadam būtu jātērē papildu 6,7 % no IKP. Nesenās izmaiņas vispārējā pensiju sistēmā un dārgi īpašie pensiju režīmi ir palielinājuši pensiju izmaksas, ko saņem pašreizējie pensionāri. Tas nemudina strādāt ilgāk par salīdzinoši zemo pensionēšanās vecumu, kas ir 60 gadi sievietēm un 65 gadi vīriešiem, un palielina ar novecošanu saistīto izdevumu slogu.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tā kā Polijas atveseļošanas un noturības plāns tika pieņemts vēlu, 2022. gada jūnijā, tā īstenošana ir ievērojami aizkavējusies. Tiesu neatkarības un objektivitātes stiprināšana un to tiesnešu situācijas labošana, kurus skar Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas lēmumi disciplinārlietās un tiesu imunitātes lietās, ir priekšnoteikums, lai Komisija veiktu jebkādu maksājumu Polijai un nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, ļaujot ātri un stabili īstenot plānu. Polija ir sākusi īstenot Atveseļošanas un noturības plāna galvenos pasākumus, tostarp reformas tādās jomās kā fiskālā sistēma, veselības aprūpe, digitālā pārkārtošanās, energoefektivitāte un darba tirgus. Lai gan Polija nav oficiāli iesniegusi nedz plāna papildinājumus, nedz REPowerEU nodaļu, diskusijas ar Komisiju notiek. Polija 2023. gada 31. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu mehānisma ietvaros 23 miljardu EUR apmērā. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Polijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas un īstenot vispārēji kvalitatīvu sociālo dialogu. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tā kā Polijas atveseļošanas un noturības plāns tika pieņemts vēlu, 2022. gada jūnijā, tā īstenošana ir ievērojami aizkavējusies. Tiesu neatkarības un objektivitātes stiprināšana un to tiesnešu situācijas labošana, kurus skar Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas lēmumi disciplinārlietās un tiesu imunitātes lietās, ir priekšnoteikums, lai Komisija veiktu jebkādu maksājumu Polijai un nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, ļaujot ātri un stabili īstenot plānu. Polija ir sākusi īstenot Atveseļošanas un noturības plāna galvenos pasākumus, tostarp reformas tādās jomās kā fiskālā sistēma, veselības aprūpe, digitālā pārkārtošanās, energoefektivitāte un darba tirgus. Lai gan Polija nav oficiāli iesniegusi nedz plāna papildinājumus, nedz REPowerEU nodaļu, diskusijas ar Komisiju notiek. Polija 2023. gada 31. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu mehānisma ietvaros 23 miljardu EUR apmērā. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Polijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas un īstenot vispārēji kvalitatīvu sociālo dialogu.

| (30) | Komisija visus Polijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Polijā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Polijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Polijā.

| (31) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Polijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar investīciju klimatu, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Polijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar investīciju klimatu, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos.

| (32) | Tiesu sistēmas neatkarība, efektivitāte un kvalitāte ir būtiska stabilai un paredzamai uzņēmējdarbības videi, kā arī labvēlīgai investīciju videi. Šādai labvēlīgai videi ir svarīga nozīme ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes panākšanai vidējā termiņā un ilgtermiņā. Investīciju vidi Polijā joprojām pasliktina nopietnas bažas, kas saistītas ar tiesiskumu, tostarp tiesu iestāžu neatkarību, kā konstatēts Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesas”) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumos. Turklāt 2023. gada 15. februārī Komisija vērsās Tiesā pret Poliju par Polijas Konstitucionālās tiesas un tās judikatūras izraisītajiem Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, kuri jo īpaši apstrīd Savienības tiesību aktu pārākumu. |
| --- | --- |

(32)

Tiesu sistēmas neatkarība, efektivitāte un kvalitāte ir būtiska stabilai un paredzamai uzņēmējdarbības videi, kā arī labvēlīgai investīciju videi. Šādai labvēlīgai videi ir svarīga nozīme ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes panākšanai vidējā termiņā un ilgtermiņā. Investīciju vidi Polijā joprojām pasliktina nopietnas bažas, kas saistītas ar tiesiskumu, tostarp tiesu iestāžu neatkarību, kā konstatēts Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesas”) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumos. Turklāt 2023. gada 15. februārī Komisija vērsās Tiesā pret Poliju par Polijas Konstitucionālās tiesas un tās judikatūras izraisītajiem Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, kuri jo īpaši apstrīd Savienības tiesību aktu pārākumu.

| (33) | Polijas energoresursu struktūrā lielā mērā dominē fosilās degvielas, no kurām 2021. gadā aptuveni 60 % bija ogles un tikai 13 % – atjaunīgie energoresursi. Polija kopš 2022. gada aprīļa ir pārtraukusi dabasgāzes importu no Krievijas un kopš 2023. gada februāra – naftas importu. Ietekmi uz valsts energoapgādes drošību ir mazinājuši pēdējos gados veiktie dažādošanas centieni. Polija dekarbonizējas ievērojami lēnāk nekā citas dalībvalstis. Polijai joprojām ir daudz darāmā, lai novērstu regulatīvos un administratīvos šķēršļus atjaunīgo energoresursu apguves paātrināšanai. Lai dekarbonizētu Polijas ekonomiku un panāktu klimatneitralitāti, ir svarīgi palielināt enerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem. Lai atraisītu atjaunīgo energoresursu potenciālu, Polijai ir jāuzlabo iekšējie enerģijas pārvades un sadales tīkli, kā arī enerģijas uzglabāšanas tīkli un jāreformē sava normatīvā vide. Jo īpaši Polijai būtu jāīsteno pasākumi, lai novērstu šķēršļus atļauju piešķiršanas procesam attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem. Šajos pasākumos vajadzētu pievērsties šādiem aspektiem: i) paātrināt atjaunīgo energoresursu iekļaušanu telpiskajos plānos, ii) izveidot atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgas teritorijas, iii) grozīt noteikumus par tīkla pieslēguma atļaujām un iv) modernizēt novecojušus un neefektīvus sadales tīklus. Ir vajadzīgas turpmākas reformas, lai i) rūpniecība varētu gūt labumu no tīras enerģijas, izmantojot ilgtermiņa līgumus par elektroenerģijas piegādi un pieprasījumu, piemēram, elektroenerģijas pirkuma līgumus, atceltu ierobežojumus energokopienām, un iii) veicinātu atjaunīgo energoresursu apguvi centralizētās siltumapgādes nozarē. |
| --- | --- |

(33)

Polijas energoresursu struktūrā lielā mērā dominē fosilās degvielas, no kurām 2021. gadā aptuveni 60 % bija ogles un tikai 13 % – atjaunīgie energoresursi. Polija kopš 2022. gada aprīļa ir pārtraukusi dabasgāzes importu no Krievijas un kopš 2023. gada februāra – naftas importu. Ietekmi uz valsts energoapgādes drošību ir mazinājuši pēdējos gados veiktie dažādošanas centieni. Polija dekarbonizējas ievērojami lēnāk nekā citas dalībvalstis. Polijai joprojām ir daudz darāmā, lai novērstu regulatīvos un administratīvos šķēršļus atjaunīgo energoresursu apguves paātrināšanai. Lai dekarbonizētu Polijas ekonomiku un panāktu klimatneitralitāti, ir svarīgi palielināt enerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem. Lai atraisītu atjaunīgo energoresursu potenciālu, Polijai ir jāuzlabo iekšējie enerģijas pārvades un sadales tīkli, kā arī enerģijas uzglabāšanas tīkli un jāreformē sava normatīvā vide. Jo īpaši Polijai būtu jāīsteno pasākumi, lai novērstu šķēršļus atļauju piešķiršanas procesam attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem. Šajos pasākumos vajadzētu pievērsties šādiem aspektiem: i) paātrināt atjaunīgo energoresursu iekļaušanu telpiskajos plānos, ii) izveidot atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgas teritorijas, iii) grozīt noteikumus par tīkla pieslēguma atļaujām un iv) modernizēt novecojušus un neefektīvus sadales tīklus. Ir vajadzīgas turpmākas reformas, lai i) rūpniecība varētu gūt labumu no tīras enerģijas, izmantojot ilgtermiņa līgumus par elektroenerģijas piegādi un pieprasījumu, piemēram, elektroenerģijas pirkuma līgumus, atceltu ierobežojumus energokopienām, un iii) veicinātu atjaunīgo energoresursu apguvi centralizētās siltumapgādes nozarē.

| (34) | Dabasgāzes patēriņš Polijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 13 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos piecos gados, mazliet zem samazinājuma mērķrādītāja 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16). Polija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). Neraugoties uz vairākiem pasākumiem, kas ieviesti, lai ierobežotu enerģijas pieprasījumu, ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu energoefektivitāti, jo īpaši attiecībā uz dzīvojamām ēkām un centralizētās siltumapgādes sistēmām. Enerģijas galapatēriņš Polijā 2021. gadā bija 75,2 megatonnas, un pēdējās desmitgades laikā tas ir audzis. Vairāk nekā pusi no dzīvojamo ēku enerģijas pieprasījuma apkurei pašlaik apmierina ogles, kas tiek izmantotas tieši vai centralizētajā siltumapgādē netieši. Tomēr dzīvojamās ēkas joprojām lielā mērā ir energoneefektīvas, un tas veido lielākas ieguldījumu vajadzības nekā citās dalībvalstīs. Turklāt centralizētās siltumapgādes nozarei ir vajadzīgas mērķtiecīgas reformas un pastiprinātas investīcijas, lai paātrinātu dekarbonizāciju, palielinātu efektivitāti un nodrošinātu ilgtermiņa finansiālo dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(34)

Dabasgāzes patēriņš Polijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 13 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos piecos gados, mazliet zem samazinājuma mērķrādītāja 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16). Polija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17). Neraugoties uz vairākiem pasākumiem, kas ieviesti, lai ierobežotu enerģijas pieprasījumu, ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu energoefektivitāti, jo īpaši attiecībā uz dzīvojamām ēkām un centralizētās siltumapgādes sistēmām. Enerģijas galapatēriņš Polijā 2021. gadā bija 75,2 megatonnas, un pēdējās desmitgades laikā tas ir audzis. Vairāk nekā pusi no dzīvojamo ēku enerģijas pieprasījuma apkurei pašlaik apmierina ogles, kas tiek izmantotas tieši vai centralizētajā siltumapgādē netieši. Tomēr dzīvojamās ēkas joprojām lielā mērā ir energoneefektīvas, un tas veido lielākas ieguldījumu vajadzības nekā citās dalībvalstīs. Turklāt centralizētās siltumapgādes nozarei ir vajadzīgas mērķtiecīgas reformas un pastiprinātas investīcijas, lai paātrinātu dekarbonizāciju, palielinātu efektivitāti un nodrošinātu ilgtermiņa finansiālo dzīvotspēju.

| (35) | Laikposmā no 2005. līdz 2021. gadam iekšzemes transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, izņemot aviāciju, Polijā ir palielinājušās par 88,3 %, un tas ir krasā pretstatā samazinājumam vidēji par 7,5 % Savienībā. Pat ar papildu pasākumiem, kas iekļauti Polijas enerģētikas un klimata plānā, tiek prognozēts, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas šajā nozarē joprojām būs par 56 % lielākas nekā 2005. gadā. Pamatojoties uz reformām un investīcijām Polijas noturības un atveseļošanas plānā, ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai veicinātu ilgtspējīgus sabiedriskā transporta veidus. Iekšzemes transporta elektrifikācijai ir jāiet roku rokā ar elektroapgādes dekarbonizāciju, lai efektīvi samazinātu nozaru emisijas. |
| --- | --- |

(35)

Laikposmā no 2005. līdz 2021. gadam iekšzemes transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, izņemot aviāciju, Polijā ir palielinājušās par 88,3 %, un tas ir krasā pretstatā samazinājumam vidēji par 7,5 % Savienībā. Pat ar papildu pasākumiem, kas iekļauti Polijas enerģētikas un klimata plānā, tiek prognozēts, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas šajā nozarē joprojām būs par 56 % lielākas nekā 2005. gadā. Pamatojoties uz reformām un investīcijām Polijas noturības un atveseļošanas plānā, ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai veicinātu ilgtspējīgus sabiedriskā transporta veidus. Iekšzemes transporta elektrifikācijai ir jāiet roku rokā ar elektroapgādes dekarbonizāciju, lai efektīvi samazinātu nozaru emisijas.

| (36) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Polijā saistībā ar zaļo pārkārtošanos un arī attiecīgu prasmju trūkuma dēļ pēdējos gados ir palielinājies darbaspēka trūkums galvenajās nozarēs, un tas rada šķēršļus pārejā uz neto nulles emisiju ekonomiku. Darbaspēka trūkumu 2022. gadā minēja kā faktoru, kas ierobežo ražošanu rūpniecībā (63,4 % uzņēmumu) un būvniecībā (74,6 % uzņēmumu). |
| --- | --- |

(36)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Polijā saistībā ar zaļo pārkārtošanos un arī attiecīgu prasmju trūkuma dēļ pēdējos gados ir palielinājies darbaspēka trūkums galvenajās nozarēs, un tas rada šķēršļus pārejā uz neto nulles emisiju ekonomiku. Darbaspēka trūkumu 2022. gadā minēja kā faktoru, kas ierobežo ražošanu rūpniecībā (63,4 % uzņēmumu) un būvniecībā (74,6 % uzņēmumu).

| (37) | Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(37)

Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Polijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 7,8 % (19).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Uzlabot publisko izdevumu efektivitāti, tostarp mērķtiecīgāk izmantojot sociālos pabalstus. Nodrošināt nākotnes pensiju pabalstu adekvātumu un pensiju sistēmas ilgtspēju, veicot pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai un reformējot preferenciālās pensiju shēmas.

2.

Steidzami sasniegt prasītos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas saistīti ar Savienības finanšu interešu aizsardzību, nolūkā nodrošināt ātru un stabilu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu. Ātri pabeigt REPowerEU nodaļas iekļaušanu, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Uzlabot investīciju vidi un jo īpaši aizsargāt tiesu iestāžu neatkarību.

4.

Paātrināt fosilo degvielu izmantošanas pakāpenisku pārtraukšanu un atjaunīgās enerģijas apguvi. Reformēt tiesisko regulējumu attiecībā uz tīkla pieslēguma atļaušanu un atjaunīgajiem energoresursiem, tostarp energokopienām, biometānu un atjaunīgo ūdeņradi. Īstenot enerģijas taupīšanas un gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumus. Palielināt investīcijas ēku energoefektivitātē un dekarbonizēt centralizēto siltumapgādi, lai risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu. Turpināt ilgtspējīgu sabiedriskā transporta veidu veicināšanu. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam, tostarp ēku renovācijai, vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 9728/2022 INIT; ST 9728/2022 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 98. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme 0,8 procentpunktu apmērā no IKP, un tas lielā mērā atspoguļo valdības atbalstu finanšu iestādēm.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Polijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2022. gada konverģences programmu (OV C 334, 1.9.2022, 171. lpp.)

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Polijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 15,5 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme 0,6 procentpunktu apmērā no IKP, atspoguļojot finanšu iestādēm paredzētā valdības atbalsta atsaukšanas ietekmi 2022. gadā.

13

(14)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

17

(18)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.

18

(19)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 23. apsvērumā.

19

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/206 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/206

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Portugāles 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/22)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Portugāli kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Attiecīgi būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Portugāles 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Portugāli kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Attiecīgi būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Portugāles 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Portugāle savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 22. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Portugāles atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Portugāle ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Portugāle savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 22. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Portugāles atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Portugāle ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Portugāle 2023. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 29. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Portugāles pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Portugāle 2023. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 29. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Portugāles pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Portugāli publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Portugāle ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Portugāle īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Portugāles progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Portugāli publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Portugāle ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Portugāle īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Portugāles progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Portugāli un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Portugālē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši samazinās, bet joprojām pastāv neaizsargātība, kas saistīta ar lielu privātā sektora, valdības un ārējo parādu. Pēc īslaicīga pārtraukuma Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma dēļ privātā sektora un valsts parāda attiecība 2021. gadā atkal samazinājās, un paredzams, ka, pateicoties ekonomikas izaugsmei, tā turpinās samazināties. Lai gan minētā parāda attiecība tagad ir zemāka par pirmspandēmijas līmeni, tā joprojām ir augsta. Arī nepārprotami negatīvā neto starptautisko investīciju pozīcija uzlabojās gan pirms, gan pēc Covid-19 pandēmijas, un tiek prognozēts, ka ārējās parādsaistības turpinās samazināties, ko veicinās pastāvīga ekonomikas izaugsme, neraugoties uz nelielu palēnināšanos 2023. gadā. Nelielais tekošā konta deficīts 2022. gadā nedaudz pasliktinājās, atspoguļojot enerģijas cenu pieaugumu, taču šo lejupejošo tendenci mazināja turpmāka strauja eksporta atveseļošanās, jo īpaši saistībā ar tūrisma eksportu. Nākotnē paredzams, ka pieņemtā enerģijas cenu turpmākā pazemināšanās un tūrisma eksporta turpmāka palielināšanās, kā arī pašreizējā politika energoefektivitātes un atjaunīgo energoresursu atbalstam līdzsvaros tekošo kontu un vēl vairāk palīdzēs koriģēt neto starptautisko investīciju pozīciju. Mājokļu cenas vairākus gadus ir ievērojami palielinājušās, savukārt ieņēmumus nenesošie aizdevumi turpinājuši samazināties no jau tā zemā līmeņa. Turpmāku neaizsargātības mazināšanos varētu kavēt ietekme, ko rada stingrāku finanšu nosacījumu ieviešana un ārējā vidē valdošā nenoteiktība, kā arī abu šo faktoru iespējamā ietekme uz ekonomikas izaugsmi. Politikas progress ir bijis labvēlīgs ar īpašu uzsvaru uz atveseļošanas un noturības plānu, un atveseļošanas un noturības plāna īstenošanas turpināšanai vajadzētu nodrošināt turpmākus uzlabojumus. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Portugāli un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Portugālē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši samazinās, bet joprojām pastāv neaizsargātība, kas saistīta ar lielu privātā sektora, valdības un ārējo parādu. Pēc īslaicīga pārtraukuma Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma dēļ privātā sektora un valsts parāda attiecība 2021. gadā atkal samazinājās, un paredzams, ka, pateicoties ekonomikas izaugsmei, tā turpinās samazināties. Lai gan minētā parāda attiecība tagad ir zemāka par pirmspandēmijas līmeni, tā joprojām ir augsta. Arī nepārprotami negatīvā neto starptautisko investīciju pozīcija uzlabojās gan pirms, gan pēc Covid-19 pandēmijas, un tiek prognozēts, ka ārējās parādsaistības turpinās samazināties, ko veicinās pastāvīga ekonomikas izaugsme, neraugoties uz nelielu palēnināšanos 2023. gadā. Nelielais tekošā konta deficīts 2022. gadā nedaudz pasliktinājās, atspoguļojot enerģijas cenu pieaugumu, taču šo lejupejošo tendenci mazināja turpmāka strauja eksporta atveseļošanās, jo īpaši saistībā ar tūrisma eksportu. Nākotnē paredzams, ka pieņemtā enerģijas cenu turpmākā pazemināšanās un tūrisma eksporta turpmāka palielināšanās, kā arī pašreizējā politika energoefektivitātes un atjaunīgo energoresursu atbalstam līdzsvaros tekošo kontu un vēl vairāk palīdzēs koriģēt neto starptautisko investīciju pozīciju. Mājokļu cenas vairākus gadus ir ievērojami palielinājušās, savukārt ieņēmumus nenesošie aizdevumi turpinājuši samazināties no jau tā zemā līmeņa. Turpmāku neaizsargātības mazināšanos varētu kavēt ietekme, ko rada stingrāku finanšu nosacījumu ieviešana un ārējā vidē valdošā nenoteiktība, kā arī abu šo faktoru iespējamā ietekme uz ekonomikas izaugsmi. Politikas progress ir bijis labvēlīgs ar īpašu uzsvaru uz atveseļošanas un noturības plānu, un atveseļošanas un noturības plāna īstenošanas turpināšanai vajadzētu nodrošināt turpmākus uzlabojumus.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Portugāles vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 2,9 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 125,4 % no IKP 2021. gada beigās līdz 113,9 % 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Portugāles vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 2,9 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 125,4 % no IKP 2021. gada beigās līdz 113,9 % 2022. gada beigās.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija degvielas nodokļa vispārējs samazinājums un oglekļa nodokļa atjauninājuma iesaldēšana, kā paredzēts degvielas nodokļa regulējumā, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija atbalsts vienreizēju maksājumu veidā, kas 2022. gada oktobrī izmaksāts dažādām iedzīvotāju grupām, piemēram, pensionāriem, darba ņēmējiem, bērniem un jauniešiem, vienreizēji maksājumi mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras ir visneaizsargātākās pret enerģijas cenu pieaugumu, un piešķīrums valsts elektroenerģijas sistēmai elektroenerģijas tīkla tarifu samazināšanas nolūkā. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,0 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,0 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija degvielas nodokļa vispārējs samazinājums un oglekļa nodokļa atjauninājuma iesaldēšana, kā paredzēts degvielas nodokļa regulējumā, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija atbalsts vienreizēju maksājumu veidā, kas 2022. gada oktobrī izmaksāts dažādām iedzīvotāju grupām, piemēram, pensionāriem, darba ņēmējiem, bērniem un jauniešiem, vienreizēji maksājumi mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras ir visneaizsargātākās pret enerģijas cenu pieaugumu, un piešķīrums valsts elektroenerģijas sistēmai elektroenerģijas tīkla tarifu samazināšanas nolūkā. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,0 % no IKP. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,0 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Portugālei (7) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Portugālei saglabāt valsts finansētās investīcijas un ierobežot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Portugālei (7) 2022. gadā izmantot mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt Padome ieteica Portugālei saglabāt valsts finansētās investīcijas un ierobežot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, ‒ 1,5 % no IKP. Portugāle atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,2 % no IKP (1,7 % no IKP 2021. gadā). Minētais izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar mazākiem izdevumiem, ko finansēja no citiem Savienības fondiem, savukārt izdevumi, ko finansēja no mehānisma, laikposmā no 2021. līdz 2022. gadam palielinājās. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,1 procentpunktam. Tāpēc Portugāle nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 procentpunktiem. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 2,0 % apmērā no IKP). Tādējādi Portugāle ir pietiekami ierobežojusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, ‒ 1,5 % no IKP. Portugāle atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,2 % no IKP (1,7 % no IKP 2021. gadā). Minētais izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar mazākiem izdevumiem, ko finansēja no citiem Savienības fondiem, savukārt izdevumi, ko finansēja no mehānisma, laikposmā no 2021. līdz 2022. gadam palielinājās. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija bremzējoša ietekme (9), kas atbilst 0,1 procentpunktam. Tāpēc Portugāle nesaglabāja valsts finansētās investīcijas, kas neatbilst Padomes ieteikumam. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 procentpunktiem. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja pasākumi, kas veikti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 2,0 % apmērā no IKP). Tādējādi Portugāle ir pietiekami ierobežojusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,8 % un 2024. gadā – par 2,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (2,4 %) un nedaudz mazāks pieaugums 2024. gadā (1,8 %). Atšķirība ir skaidrojama ar lielāku neto eksporta pieauguma ietekmi Komisijas 2023. gada pavasara prognozē, savukārt valdība paredz lielāku investīciju pieaugumu gan 2023., gan 2024. gadā. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,8 % un 2024. gadā – par 2,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (2,4 %) un nedaudz mazāks pieaugums 2024. gadā (1,8 %). Atšķirība ir skaidrojama ar lielāku neto eksporta pieauguma ietekmi Komisijas 2023. gada pavasara prognozē, savukārt valdība paredz lielāku investīciju pieaugumu gan 2023., gan 2024. gadā.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā arvien būs 0,4 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 113,9 % 2022. gada beigās līdz 107,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 0,1 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmas deficīta prognozē galvenokārt tāpēc, ka Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozēti lielāki ieņēmumi, proti, gan no netiešajiem, gan no tiešajiem nodokļiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 106,2 % 2023. gada beigās. Atšķirība galvenokārt ir saistīta ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozēto labvēlīgāko parādu samazinošo izaugsmes un procentu likmju starpību. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā arvien būs 0,4 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 113,9 % 2022. gada beigās līdz 107,5 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 0,1 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmas deficīta prognozē galvenokārt tāpēc, ka Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozēti lielāki ieņēmumi, proti, gan no netiešajiem, gan no tiešajiem nodokļiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 106,2 % 2023. gada beigās. Atšķirība galvenokārt ir saistīta ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozēto labvēlīgāko parādu samazinošo izaugsmes un procentu likmju starpību.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir no 2022. gada pagarinātie pasākumi, konkrēti, vienreizēji maksājumi mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras ir visneaizsargātākās pret enerģijas cenu pieaugumu, degvielas nodokļa vispārējs samazinājums un oglekļa nodokļa atjauninājuma iesaldēšana, kā paredzēts degvielas nodokļa regulējumā, kā arī pasākumi, par kuriem jau paziņots 2022. gadā, bet kuri ietekmē valsts bilanci 2023. gadā, piemēram, piešķīrums ar mērķi atbalstīt pārejas režīmu uzņēmumu maksāto gāzes cenu stabilizēšanai, kurš ir spēkā visu gadu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,3 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 1 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ir no 2022. gada pagarinātie pasākumi, konkrēti, vienreizēji maksājumi mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras ir visneaizsargātākās pret enerģijas cenu pieaugumu, degvielas nodokļa vispārējs samazinājums un oglekļa nodokļa atjauninājuma iesaldēšana, kā paredzēts degvielas nodokļa regulējumā, kā arī pasākumi, par kuriem jau paziņots 2022. gadā, bet kuri ietekmē valsts bilanci 2023. gadā, piemēram, piešķīrums ar mērķi atbalstīt pārejas režīmu uzņēmumu maksāto gāzes cenu stabilizēšanai, kurš ir spēkā visu gadu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,3 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 1 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP.

| (20) | Padome savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā ieteica Portugālei nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu. (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Portugālei tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Portugālei tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Padome savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā ieteica Portugālei nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu. (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Portugālei tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Portugālei tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (‒ 0,7 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 1,5 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums tādēļ atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Prognozētā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme būtībā ir saistīta ar samazinātajām to (uz konkrētiem mērķiem vērsto un nevērsto) atbalsta pasākumu izmaksām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas veikti, reaģējot uz enerģijas cenu pieaugumu (par 1,1 procentpunktu no IKP). Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumu galvenokārt nosaka pastāvīgais spiediens uz valsts kārtējiem izdevumiem, ieskaitot publiskā sektora algas un pensijas, ko jo īpaši izraisa pastāvīgs publiskā sektora algu pieaugums un diskrecionārs pensiju pieaugums. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,3 procentpunktu apmērā (13). Tāpēc Portugāle plāno finansēt investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (14). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, tostarp, izmantojot rūpniecības dekarbonizācijas projektus, atjaunīgā ūdeņraža un citu atjaunīgo gāzu ražošanu, un skolu digitalizācijā, ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (‒ 0,7 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (‒ 1,5 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums tādēļ atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Prognozētā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme būtībā ir saistīta ar samazinātajām to (uz konkrētiem mērķiem vērsto un nevērsto) atbalsta pasākumu izmaksām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas veikti, reaģējot uz enerģijas cenu pieaugumu (par 1,1 procentpunktu no IKP). Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumu galvenokārt nosaka pastāvīgais spiediens uz valsts kārtējiem izdevumiem, ieskaitot publiskā sektora algas un pensijas, ko jo īpaši izraisa pastāvīgs publiskā sektora algu pieaugums un diskrecionārs pensiju pieaugums. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,3 procentpunktu apmērā (13). Tāpēc Portugāle plāno finansēt investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (14). Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības jomā, tostarp, izmantojot rūpniecības dekarbonizācijas projektus, atjaunīgā ūdeņraža un citu atjaunīgo gāzu ražošanu, un skolu digitalizācijā, ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 0,2 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo plānoto kārtējo izdevumu ierobežošanu, jo īpaši attiecībā uz starppatēriņu, darba ņēmēju atalgojumu un subsīdijām, kā arī noturīgu pieaugumu ieņēmumu daļā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 103,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 0,1 % no IKP. Tas ir nedaudz mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts galvenokārt saistībā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētu straujāku ieņēmumu pieaugumu, jo īpaši nodokļu jomā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 103,1 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 0,2 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo plānoto kārtējo izdevumu ierobežošanu, jo īpaši attiecībā uz starppatēriņu, darba ņēmēju atalgojumu un subsīdijām, kā arī noturīgu pieaugumu ieņēmumu daļā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 103,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 0,1 % no IKP. Tas ir nedaudz mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts galvenokārt saistībā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētu straujāku ieņēmumu pieaugumu, jo īpaši nodokļu jomā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 103,1 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā nav iekļauta informācija par enerģētikas atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu 2024. gadā. Komisija šobrīd pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā nav iekļauta informācija par enerģētikas atbalsta pasākumu pakāpenisku izbeigšanu 2024. gadā. Komisija šobrīd pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 1,8 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā) 2023. gadā būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (15). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (16) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 1,8 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā) 2023. gadā būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,8 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas. Tas ir saistīts ar pasākumiem, kuru ietekmē saskaņā ar prognozi pastāvīgi pieaugs izdevumi, un ar ieņēmumus samazinošām iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformām. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,8 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas. Tas ir saistīts ar pasākumiem, kuru ietekmē saskaņā ar prognozi pastāvīgi pieaugs izdevumi, un ar ieņēmumus samazinošām iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformām.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 3,2 % no IKP 2023. gadā līdz 3,4 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver pasākumus, kuru mērķis ir modernizēt un vienkāršot publisko finanšu pārvaldību, kā arī modernizēt publisko finanšu pārvaldības informācijas sistēmas, piemēram, vispārējās valdības budžeta un finanšu izpildes uzraudzības modeļa izstrādi, valsts grāmatvedības struktūras darbības uzsākšanu, kā arī programmu budžeta plānošanas un izdevumu pārskatīšanas integrēšanu parastajā budžeta procesā, kas ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 3,2 % no IKP 2023. gadā līdz 3,4 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver pasākumus, kuru mērķis ir modernizēt un vienkāršot publisko finanšu pārvaldību, kā arī modernizēt publisko finanšu pārvaldības informācijas sistēmas, piemēram, vispārējās valdības budžeta un finanšu izpildes uzraudzības modeļa izstrādi, valsts grāmatvedības struktūras darbības uzsākšanu, kā arī programmu budžeta plānošanas un izdevumu pārskatīšanas integrēšanu parastajā budžeta procesā, kas ir daļa no atveseļošanas un noturības plāna.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies līdz 0,1 % no IKP 2025. gadā, sasniegs līdzsvarotu budžeta stāvokli 2026. gadā un vēlāk, 2027. gadā, sasniegs nelielu pārpalikumu 0,1 % apmērā no IKP. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 103,0 % 2024. gada beigās līdz 92,0 % 2027. gada beigās. Izaugsmei labvēlīgāka publisko finanšu struktūra gan valsts budžeta ieņēmumu, gan izdevumu daļā stiprinātu Portugāles fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā un vienlaikus uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, kā arī veicinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Portugāles nodokļu sistēmā plaši izmanto nodokļu atvieglojumus, un vairāk nekā 500 nodokļu atvieglojumu ir paredzēti vairāk nekā 60 juridiskos dokumentos. Tas palielina sistēmas sarežģītību un mazina tās pārredzamību, vienlaikus radot ieņēmumu zaudējumus. Pašreizējo nodokļu atvieglojumu izmaksu efektivitātei būtu lietderīgi tās sistemātiski uzraudzīt un novērtēt, kas ļautu veikt būtiskus uzlabojumus šajā jomā. Turklāt uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu sarežģī valsts un pašvaldību piemaksas, un tas rada papildu slogu gan nodokļu administrācijai, gan uzņēmumiem. Portugāles ieņēmumu pārvaldības efektivitāti varētu stiprināt, veicinot brīvprātīgu saistību izpildi, vienlaikus palīdzot samazināt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā. Nodokļu iekasēšanas administratīvās izmaksas ir augstas un pēdējos gados ir vēl vairāk palielinājušās (par aptuveni 5 % laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam). Vienlaikus šķiet, ka Portugālē nodokļu nomaksas laiks ir ilgāks nekā citās dalībvalstīs. Jau tā lielie neiekasēto nodokļu parādi turpināja palielināties (līdz 2020. gada beigām tie bija 45,9 % no kopējiem ieņēmumiem, kas ievērojami pārsniedza Savienības vidējo rādītāju). |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies līdz 0,1 % no IKP 2025. gadā, sasniegs līdzsvarotu budžeta stāvokli 2026. gadā un vēlāk, 2027. gadā, sasniegs nelielu pārpalikumu 0,1 % apmērā no IKP. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 103,0 % 2024. gada beigās līdz 92,0 % 2027. gada beigās. Izaugsmei labvēlīgāka publisko finanšu struktūra gan valsts budžeta ieņēmumu, gan izdevumu daļā stiprinātu Portugāles fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā un vienlaikus uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, kā arī veicinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Portugāles nodokļu sistēmā plaši izmanto nodokļu atvieglojumus, un vairāk nekā 500 nodokļu atvieglojumu ir paredzēti vairāk nekā 60 juridiskos dokumentos. Tas palielina sistēmas sarežģītību un mazina tās pārredzamību, vienlaikus radot ieņēmumu zaudējumus. Pašreizējo nodokļu atvieglojumu izmaksu efektivitātei būtu lietderīgi tās sistemātiski uzraudzīt un novērtēt, kas ļautu veikt būtiskus uzlabojumus šajā jomā. Turklāt uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu sarežģī valsts un pašvaldību piemaksas, un tas rada papildu slogu gan nodokļu administrācijai, gan uzņēmumiem. Portugāles ieņēmumu pārvaldības efektivitāti varētu stiprināt, veicinot brīvprātīgu saistību izpildi, vienlaikus palīdzot samazināt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā. Nodokļu iekasēšanas administratīvās izmaksas ir augstas un pēdējos gados ir vēl vairāk palielinājušās (par aptuveni 5 % laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam). Vienlaikus šķiet, ka Portugālē nodokļu nomaksas laiks ir ilgāks nekā citās dalībvalstīs. Jau tā lielie neiekasēto nodokļu parādi turpināja palielināties (līdz 2020. gada beigām tie bija 45,9 % no kopējiem ieņēmumiem, kas ievērojami pārsniedza Savienības vidējo rādītāju).

| (28) | Portugāles sociālās aizsardzības sistēmā paredzēto pabalstu spēja mazināt nabadzību ir vāja, un 2021. gadā tā vēl vairāk pasliktinājās, savukārt nabadzības riskam pakļauto cilvēku īpatsvara attīstība bijusi viena no sliktākajām Savienībā (palielinājums par 2,4 procentpunktiem), ņemot vērā vispārējo stabilitāti lielākajā daļā dalībvalstu. Minimālo ienākumu adekvātums joprojām ir zems un krietni zem nabadzības sliekšņa. Šādi skaitļi liek uzdot jautājumus par Portugāles spēju sasniegt Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā noteiktos nabadzības samazināšanas mērķus. Tajā pašā laikā sociālās aizsardzības sistēma joprojām ir sarežģīta, jo dažādu veidu sociālie pabalsti, šķiet, kalpo līdzīgiem mērķiem. No tā izrietošās sarežģītības un sadrumstalotības rezultātā apguves rādītāji ir salīdzinoši zemi un uzmanība netiek efektīvi vērsta uz cilvēkiem, kuriem tā vajadzīga visvairāk, un tas mazina sociālo pabalstu segumu un, visbeidzot, adekvātumu. Pašreizējo pabalstu vienkāršošana un valsts stratēģijas cīņai pret nabadzību savlaicīga īstenošana palielinās Portugāles spēju risināt turpmākas sociālas problēmas. |
| --- | --- |

(28)

Portugāles sociālās aizsardzības sistēmā paredzēto pabalstu spēja mazināt nabadzību ir vāja, un 2021. gadā tā vēl vairāk pasliktinājās, savukārt nabadzības riskam pakļauto cilvēku īpatsvara attīstība bijusi viena no sliktākajām Savienībā (palielinājums par 2,4 procentpunktiem), ņemot vērā vispārējo stabilitāti lielākajā daļā dalībvalstu. Minimālo ienākumu adekvātums joprojām ir zems un krietni zem nabadzības sliekšņa. Šādi skaitļi liek uzdot jautājumus par Portugāles spēju sasniegt Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā noteiktos nabadzības samazināšanas mērķus. Tajā pašā laikā sociālās aizsardzības sistēma joprojām ir sarežģīta, jo dažādu veidu sociālie pabalsti, šķiet, kalpo līdzīgiem mērķiem. No tā izrietošās sarežģītības un sadrumstalotības rezultātā apguves rādītāji ir salīdzinoši zemi un uzmanība netiek efektīvi vērsta uz cilvēkiem, kuriem tā vajadzīga visvairāk, un tas mazina sociālo pabalstu segumu un, visbeidzot, adekvātumu. Pašreizējo pabalstu vienkāršošana un valsts stratēģijas cīņai pret nabadzību savlaicīga īstenošana palielinās Portugāles spēju risināt turpmākas sociālas problēmas.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Portugāles atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, lai gan pastāv zināmas kavēšanās risks. Portugāle iesniedza divus maksājuma pieprasījumus, kuri atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 58 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kuru rezultātā tika izmaksāti kopumā 2,98 miljoni EUR. Portugāles atveseļošanas un noturības plāns ir vērienīgs un sarežģīts. Lai samazinātu kavējumu risku, ir ļoti svarīgi plānu stingri pārvaldīt un pastāvīgi uzraudzīt. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Portugāles stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. 2023. gada 26. maijā Portugāle iesniedza grozījumu savā plānā, iekļaujot jaunus pasākumus, ieskaitot REPowerEU nodaļu, un ņemot vērā palielināto maksimālo finanšu iemaksu (17). Portugāle saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu iesniedza arī lūgumu pēc papildu aizdevuma atbalsta no mehānisma. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Portugāles atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, lai gan pastāv zināmas kavēšanās risks. Portugāle iesniedza divus maksājuma pieprasījumus, kuri atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 58 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kuru rezultātā tika izmaksāti kopumā 2,98 miljoni EUR. Portugāles atveseļošanas un noturības plāns ir vērienīgs un sarežģīts. Lai samazinātu kavējumu risku, ir ļoti svarīgi plānu stingri pārvaldīt un pastāvīgi uzraudzīt. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Portugāles stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. 2023. gada 26. maijā Portugāle iesniedza grozījumu savā plānā, iekļaujot jaunus pasākumus, ieskaitot REPowerEU nodaļu, un ņemot vērā palielināto maksimālo finanšu iemaksu (17). Portugāle saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu iesniedza arī lūgumu pēc papildu aizdevuma atbalsta no mehānisma.

| (30) | Komisija visus Portugāles kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Portugālē. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Portugāles kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Portugālē.

| (31) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Portugālē ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar aprites ekonomiku, enerģētiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Portugālē ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar aprites ekonomiku, enerģētiku un zaļo pārkārtošanos.

| (32) | Portugāle ir krietni zem Savienības vidējā līmeņa attiecībā uz progresu virzībā uz aprites ekonomiku, resursu produktivitāti rūpniecībā un atkritumu apsaimniekošanas rādītājiem, ar ievērojamām reģionālām atšķirībām. Vidējais reciklēšanas rādītājs pašvaldībās ir īpaši zems (30,5 % 2021. gadā, kas ir tālu no Savienības mērķa, proti, 50 % līdz 2020. gadam), un tas atšķiras dažādos reģionos. Lai sasniegtu nākamajai desmitgadei noteiktos Savienības mērķus, ieskaitot mērķi līdz 2025. gadam panākt, ka 55 % sadzīves atkritumu tiek reciklēti, būs jāpieliek ievērojamas pūles. Ir vajadzīgi uzlabojumi, lai atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas vēlamākajiem risinājumiem palielinātu atkritumu rašanās novēršanu, atkritumu minimizēšanu, šķirošanu, atkalizmantošanu un reciklēšanu, tādējādi novēršot atkritumu nonākšanu poligonos un incinerācijas stacijās, un lai modernizētu atkritumu reciklēšanas un apstrādes iekārtas. Piemēri tam, kā vislabāk sasniegt minētos mērķus, ir atkritumu apglabāšanas un sadedzināšanas maksas palielināšana, atkritumu nodokļa ieviešana un nodevu palielināšana pašvaldībām, kuras nesasniedz pārstrādes mērķus. Turklāt procesu varētu paātrināt, paplašinot atkritumu dalītu savākšanu un turpinot attīstīt tādas shēmas kā “maksā, kad izmet”, “atpakaļnodošana ar depozītu” un ražotāja paplašināta atbildība. |
| --- | --- |

(32)

Portugāle ir krietni zem Savienības vidējā līmeņa attiecībā uz progresu virzībā uz aprites ekonomiku, resursu produktivitāti rūpniecībā un atkritumu apsaimniekošanas rādītājiem, ar ievērojamām reģionālām atšķirībām. Vidējais reciklēšanas rādītājs pašvaldībās ir īpaši zems (30,5 % 2021. gadā, kas ir tālu no Savienības mērķa, proti, 50 % līdz 2020. gadam), un tas atšķiras dažādos reģionos. Lai sasniegtu nākamajai desmitgadei noteiktos Savienības mērķus, ieskaitot mērķi līdz 2025. gadam panākt, ka 55 % sadzīves atkritumu tiek reciklēti, būs jāpieliek ievērojamas pūles. Ir vajadzīgi uzlabojumi, lai atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas vēlamākajiem risinājumiem palielinātu atkritumu rašanās novēršanu, atkritumu minimizēšanu, šķirošanu, atkalizmantošanu un reciklēšanu, tādējādi novēršot atkritumu nonākšanu poligonos un incinerācijas stacijās, un lai modernizētu atkritumu reciklēšanas un apstrādes iekārtas. Piemēri tam, kā vislabāk sasniegt minētos mērķus, ir atkritumu apglabāšanas un sadedzināšanas maksas palielināšana, atkritumu nodokļa ieviešana un nodevu palielināšana pašvaldībām, kuras nesasniedz pārstrādes mērķus. Turklāt procesu varētu paātrināt, paplašinot atkritumu dalītu savākšanu un turpinot attīstīt tādas shēmas kā “maksā, kad izmet”, “atpakaļnodošana ar depozītu” un ražotāja paplašināta atbildība.

| (33) | Lai gan ir panākts progress, tostarp saistībā ar enerģētikas krīzi, Portugāle joprojām ir ļoti atkarīga no importētām fosilajām degvielām, un 2021. gadā nafta un gāze veidoja attiecīgi 45 % un 23 % no tās energoresursu struktūras. Turklāt Portugāles lielā atkarība no gāzes elektroenerģijas ražošanā apdraud piegādes drošību, jo īpaši, ņemot vērā hidroenerģijas nepietiekamību biežāka sausuma dēļ. Lai paātrinātu dekarbonizācijas centienus, varētu turpināt īstenot vairākus pasākumus, kas balstās ne tikai uz reformām un investīcijām, kuras ir daļa no Portugāles atveseļošanas un noturības plāna. Lai paātrinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu, Portugālei būtu jāturpina pagājušajā gadā panāktais progress atļauju piešķiršanas procedūru racionalizēšanā, jo īpaši, palielinot atbildīgo pārvaldes iestāžu spējas, palielinot atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas digitalizāciju un ieviešot labvēlīgākus telpiskās plānošanas noteikumus attiecībā uz atkrastes vēja enerģiju, kuras potenciāls joprojām netiek pietiekami izmantots. Lietderīga būtu arī turpmāka rīcība, kas veicinātu pašpatēriņu, ieskaitot saules enerģiju uz jumtiem, un atjaunīgās enerģijas energokopienas. Atjaunīgās enerģijas energokopienu skaits Portugālē pieaug, tomēr tas joprojām ir neliels, un ir iespējas atvieglot to licencēšanu un izveidot stimulu shēmas. |
| --- | --- |

(33)

Lai gan ir panākts progress, tostarp saistībā ar enerģētikas krīzi, Portugāle joprojām ir ļoti atkarīga no importētām fosilajām degvielām, un 2021. gadā nafta un gāze veidoja attiecīgi 45 % un 23 % no tās energoresursu struktūras. Turklāt Portugāles lielā atkarība no gāzes elektroenerģijas ražošanā apdraud piegādes drošību, jo īpaši, ņemot vērā hidroenerģijas nepietiekamību biežāka sausuma dēļ. Lai paātrinātu dekarbonizācijas centienus, varētu turpināt īstenot vairākus pasākumus, kas balstās ne tikai uz reformām un investīcijām, kuras ir daļa no Portugāles atveseļošanas un noturības plāna. Lai paātrinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu, Portugālei būtu jāturpina pagājušajā gadā panāktais progress atļauju piešķiršanas procedūru racionalizēšanā, jo īpaši, palielinot atbildīgo pārvaldes iestāžu spējas, palielinot atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas digitalizāciju un ieviešot labvēlīgākus telpiskās plānošanas noteikumus attiecībā uz atkrastes vēja enerģiju, kuras potenciāls joprojām netiek pietiekami izmantots. Lietderīga būtu arī turpmāka rīcība, kas veicinātu pašpatēriņu, ieskaitot saules enerģiju uz jumtiem, un atjaunīgās enerģijas energokopienas. Atjaunīgās enerģijas energokopienu skaits Portugālē pieaug, tomēr tas joprojām ir neliels, un ir iespējas atvieglot to licencēšanu un izveidot stimulu shēmas.

| (34) | Tā kā tiek integrēts vairāk atjaunīgo energoresursu, būtiska nozīme būs turpmākām investīcijām uzkrāšanas un tīkla jaudas palielināšanā, lai nodrošinātu elektrotīkla līdzsvaru. Portugāle varētu iegūt no elektrotīklu starpsavienojumu stiprināšanas, jo starpsavienojumu līmenis ar Spāniju joprojām ir zems salīdzinājumā ar 2030. gada mērķrādītājiem. Pārvades un sadales sistēmas stāvokli varētu uzlabot, stiprinot iekšējo tīklu, veicot papildu investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā un turpinot tīkla digitalizāciju. Salīdzinoši zemais viedo skaitītāju izmantošanas līmenis kavē decentralizētas atjaunīgās enerģijas ražošanas sistēmas attīstību. Lai novērstu lielo atkarību no fosilās degvielas ēkās un samazinātu enerģijas patēriņu, Portugālei jāpaātrina energoefektivitātes centieni papildus tiem, kas noteikti Portugāles atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās. Arī citiem pasākumiem būtu jāpalīdz risināt problēmu saistībā ar enerģētiskās nabadzības skarto Portugāles iedzīvotāju lielo īpatsvaru. Pastiprinot centienus veicināt ēku pilnīgu renovāciju, tai skaitā sniedzot tehnisko palīdzību pieteikumu iesniedzējiem, varētu paātrināt renovācijas projektu pieņemšanu. Turklāt Portugālei ieguvums varētu būt stingrāka finanšu shēmu sistēma, kas palīdzētu piesaistīt privātās investīcijas energoefektīvai renovācijai. Tādējādi Portugāle varētu novirzīt vairāk uz dotācijām balstītu resursu mājsaimniecībām, kurām tas ir vajadzīgs. Dabasgāzes patēriņš Portugālē laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 16 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Portugāle varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(34)

Tā kā tiek integrēts vairāk atjaunīgo energoresursu, būtiska nozīme būs turpmākām investīcijām uzkrāšanas un tīkla jaudas palielināšanā, lai nodrošinātu elektrotīkla līdzsvaru. Portugāle varētu iegūt no elektrotīklu starpsavienojumu stiprināšanas, jo starpsavienojumu līmenis ar Spāniju joprojām ir zems salīdzinājumā ar 2030. gada mērķrādītājiem. Pārvades un sadales sistēmas stāvokli varētu uzlabot, stiprinot iekšējo tīklu, veicot papildu investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā un turpinot tīkla digitalizāciju. Salīdzinoši zemais viedo skaitītāju izmantošanas līmenis kavē decentralizētas atjaunīgās enerģijas ražošanas sistēmas attīstību. Lai novērstu lielo atkarību no fosilās degvielas ēkās un samazinātu enerģijas patēriņu, Portugālei jāpaātrina energoefektivitātes centieni papildus tiem, kas noteikti Portugāles atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās. Arī citiem pasākumiem būtu jāpalīdz risināt problēmu saistībā ar enerģētiskās nabadzības skarto Portugāles iedzīvotāju lielo īpatsvaru. Pastiprinot centienus veicināt ēku pilnīgu renovāciju, tai skaitā sniedzot tehnisko palīdzību pieteikumu iesniedzējiem, varētu paātrināt renovācijas projektu pieņemšanu. Turklāt Portugālei ieguvums varētu būt stingrāka finanšu shēmu sistēma, kas palīdzētu piesaistīt privātās investīcijas energoefektīvai renovācijai. Tādējādi Portugāle varētu novirzīt vairāk uz dotācijām balstītu resursu mājsaimniecībām, kurām tas ir vajadzīgs. Dabasgāzes patēriņš Portugālē laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 16 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18). Portugāle varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19).

| (35) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Portugāle saskaras ar zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgo prasmju trūkumu, jo īpaši būvniecības un ražošanas nozarē. Būtu labi stiprināt ar zaļo pārkārtošanos saistīto prasmju pilnveidi un pārkvalifikācijas politiku. |
| --- | --- |

(35)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Portugāle saskaras ar zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgo prasmju trūkumu, jo īpaši būvniecības un ražošanas nozarē. Būtu labi stiprināt ar zaļo pārkārtošanos saistīto prasmju pilnveidi un pārkvalifikācijas politiku.

| (36) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(36)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (37) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 4. ieteikuma īstenošana Portugālei palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 4. ieteikuma īstenošana Portugālei palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu.

| (38) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar valsts parādu. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 37. apsvērumam, |
| --- | --- |

(38)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar valsts parādu. 2. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā politika palīdz gan novērst nelīdzsvarotību, gan īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus atbilstoši 37. apsvērumam,

AR ŠO IESAKA Portugālei 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 1,8 % (21), ja vien netiek lēsts, ka augstāka atsauces likme valsts finansēto neto primāro izdevumu pieaugumā ir saderīga ar to, ka Portugāle sasniedz savu vidēja termiņa budžeta mērķi ‒ 0,5 % apmērā no IKP, inter alia, ja procentu izdevumi ir zemāki, nekā pašlaik prognozē Komisija.

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Uzlabot nodokļu sistēmas un sociālās aizsardzības sistēmas efektivitāti, jo īpaši, par prioritāti nosakot abu sistēmu vienkāršošanu, stiprinot to attiecīgo pārvaldes iestāžu efektivitāti un samazinot ar to saistīto administratīvo slogu.

2.

Paātrināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, tostarp, nodrošinot pienācīgu administratīvo kapacitāti, un, ņemot vērā nesen iesniegto papildinājumu, citstarp REPowerEU nodaļu un lūgumu pēc papildu aizdevuma, strauji sākt īstenot ar to saistītos pasākumus. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Uzlabot apstākļus pārejai uz aprites ekonomiku, jo īpaši, palielinot atkritumu rašanās novēršanu, reciklēšanu un atkalizmantošanu, lai novērstu atkritumu nonākšanu poligonos un incinerācijas stacijās.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Vēl vairāk paātrināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu, vēl vairāk vienkāršojot un digitalizējot atļauju piešķiršanas procesus, lai varētu palielināt vēja, jo īpaši atkrastes, un saules elektroenerģijas ražošanu, kā arī veicinot pašpatēriņu un atjaunīgās enerģijas energokopienas. Palielināt elektroenerģijas starpsavienojumu jaudu un modernizēt elektroenerģijas pārvades un sadales tīklus, nodrošinot iespēju investēt elektroenerģijas uzkrāšanā un tīkla digitalizācijā, tai skaitā ātrāk ieviest viedos skaitītājus. Paātrināt investīcijas energoefektivitātē, veicinot finanšu shēmas privāto investīciju piesaistīšanai, atbalstot mājsaimniecības, kurām tas visvairāk nepieciešams. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10149/21; ST 10149/21 ADD 1; ST 10149/21 ADD 1 REV 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 102. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bijusi ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Portugāles valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 181. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Portugāles potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs) ir 7,6 % nominālā izteiksmē.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP, ko jo īpaši veicinās aplēstais kapitāla pārvedumu samazinājums valsts uzņēmumiem 2023. gadā.

13

(14)  No Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 2,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem. Prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

14

(15)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

15

(16)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

16

(17)  Atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktam Portugālei 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta maksimālā finanšu iemaksa, kas sasniedza 15,5 miljardus EUR dotāciju veidā.

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

19

(20)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

20

(21)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

21

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/216 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/216

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Rumānijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2023. gada konverģences programmu

(2023/C 312/23)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Rumāniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Attiecīgi būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Rumāniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Attiecīgi būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Rumānija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 31. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 3. novembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Rumānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Rumānija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 31. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 3. novembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Rumānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Rumānija 2023. gada 11. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 10. maijā – savu 2023. gada konverģences programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Rumānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Rumānija 2023. gada 11. maijā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 10. maijā – savu 2023. gada konverģences programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Rumānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Rumāniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Rumānija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Rumānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Rumānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Rumāniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Rumānija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Rumānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Rumānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Rumāniju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Rumānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Tās neaizsargātības faktori jo īpaši attiecas uz ārējiem kontiem, kas saistīti ar lielu valdības budžeta deficītu, vienlaikus pieaugot pārkaršanas spiedienam. Lielais tekošā konta deficīts ievērojami pasliktinājās pēc Covid-19 pandēmijas izraisītās recesijas un padarīja ekonomiku neaizsargātu pret ārējā finansējuma satricinājumiem. Pastāv risks, ka, turpinoties lielam tekošā konta deficītam, neto starptautisko investīciju pozīcija kļūs vēl negatīvāka. Pārkaršanas pazīmes ir skaidri redzamas: pamatinflācija ir nesamērīgi augsta, algu pieaugums mērāms divciparu skaitļos un salīdzinoši zems bezdarba līmenis. Paredzams, ka izmaksu konkurētspējas rādītāji stabilizēsies, bet joprojām pastāv strukturālas problēmas. Šķiet, ka valūtas maiņas kurss pārsniedz pamatrādītāju ieteikto līmeni un joprojām tiek stingri pārvaldīts. Valdības budžeta deficīts vairākus gadus ir bijis liels, un tas ir radījis lielu daļu no pārmērīgā pieprasījuma un no tā izrietošā ārējā deficīta; neraugoties uz to, ka valdības budžeta deficīts uzlabojas, joprojām tiek prognozēts, ka tas saglabāsies ievērojams 2023. un 2024. gadā. Valdības budžeta deficīta samazināšanos 2022. gadā galvenokārt noteica ievērojams nominālā IKP pieaugums, kas savukārt lielā mērā ir atkarīgs no iekšzemes pieprasījuma pārkaršanas. Riska prēmijas un valsts aizņēmumu izmaksas ir ievērojami augstākas nekā pirmspandēmijas gados. Ņemot vērā aizvien stingrākos globālos likviditātes nosacījumus, būs svarīgi pašreizējās tendences pavērst pretējā virzienā. Turpmāk vēlamajam veidam, kā panākt pieprasījuma lielāku atbilstību piedāvājumam un ierobežot iekšzemes un ārējo deficītu, vajadzētu būt fiskālajai korekcijai. Atveseļošanas un noturības plānā iekļauto nodokļu un pensiju reformu pilnīga īstenošana, kā arī fiskālo mērķrādītāju ievērošana saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ievērojami ierobežotu pašreizējo dinamiku. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Rumāniju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Rumānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Tās neaizsargātības faktori jo īpaši attiecas uz ārējiem kontiem, kas saistīti ar lielu valdības budžeta deficītu, vienlaikus pieaugot pārkaršanas spiedienam. Lielais tekošā konta deficīts ievērojami pasliktinājās pēc Covid-19 pandēmijas izraisītās recesijas un padarīja ekonomiku neaizsargātu pret ārējā finansējuma satricinājumiem. Pastāv risks, ka, turpinoties lielam tekošā konta deficītam, neto starptautisko investīciju pozīcija kļūs vēl negatīvāka. Pārkaršanas pazīmes ir skaidri redzamas: pamatinflācija ir nesamērīgi augsta, algu pieaugums mērāms divciparu skaitļos un salīdzinoši zems bezdarba līmenis. Paredzams, ka izmaksu konkurētspējas rādītāji stabilizēsies, bet joprojām pastāv strukturālas problēmas. Šķiet, ka valūtas maiņas kurss pārsniedz pamatrādītāju ieteikto līmeni un joprojām tiek stingri pārvaldīts. Valdības budžeta deficīts vairākus gadus ir bijis liels, un tas ir radījis lielu daļu no pārmērīgā pieprasījuma un no tā izrietošā ārējā deficīta; neraugoties uz to, ka valdības budžeta deficīts uzlabojas, joprojām tiek prognozēts, ka tas saglabāsies ievērojams 2023. un 2024. gadā. Valdības budžeta deficīta samazināšanos 2022. gadā galvenokārt noteica ievērojams nominālā IKP pieaugums, kas savukārt lielā mērā ir atkarīgs no iekšzemes pieprasījuma pārkaršanas. Riska prēmijas un valsts aizņēmumu izmaksas ir ievērojami augstākas nekā pirmspandēmijas gados. Ņemot vērā aizvien stingrākos globālos likviditātes nosacījumus, būs svarīgi pašreizējās tendences pavērst pretējā virzienā. Turpmāk vēlamajam veidam, kā panākt pieprasījuma lielāku atbilstību piedāvājumam un ierobežot iekšzemes un ārējo deficītu, vajadzētu būt fiskālajai korekcijai. Atveseļošanas un noturības plānā iekļauto nodokļu un pensiju reformu pilnīga īstenošana, kā arī fiskālo mērķrādītāju ievērošana saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ievērojami ierobežotu pašreizējo dinamiku.

| (13) | Padome 2020. gada 3. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/509 (7) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā, jo 2019. gadā valstī netika ievērots deficīta kritērijs. Padome 2020. gada 3. aprīlī nāca klajā arī ar ieteikumu (8) vēlākais līdz 2022. gadam izbeigt pārmērīga valdības budžeta deficīta situāciju Rumānijā. Ņemot vērā ekonomiskās aktivitātes ievērojamo sarukumu Covid-19 pandēmijas ietekmē un ar to saistīto nepieciešamību pēc tādas fiskālās politikas, kas atbalstītu atveseļošanos, Padome 2021. gada 18. jūnijā sniedza jaunu ieteikumu (9) par to, lai vēlākais līdz 2024. gadam Rumānijā tiktu novērsta pārmērīga budžeta deficīta situācija. Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Rumānijai samazināt tās vispārējās valdības budžeta deficītu līdz 8,0 % no IKP 2021. gadā, 6,2 % no IKP 2022. gadā, 4,4 % no IKP 2023. gadā un 2,9 % no IKP 2024. gadā. Tas atbilda valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam 3,4 % 2021. gadā, 1,3 % 2022. gadā, 0,9 % 2023. gadā un 0,0 % 2024. gadā. Tas atbilda ikgadējai strukturālajai korekcijai 0,7 % apmērā no IKP 2021. gadā, 1,8 % apmērā no IKP 2022. gadā, 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā un 1,5 % apmērā no IKP 2024. gadā. 2021. gada 18. jūnija ieteikumā arī norādīts, ka visi neparedzētie ieņēmumi būtu jāizmanto, lai samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu, un ka Rumānijai būtu jānodrošina savas valsts fiskālās sistēmas pilnīga un efektīva piemērošana. Visbeidzot, Padome arī norādīja, ka, lai nodrošinātu vidēja termiņa fiskālās stratēģijas panākumus, būs svarīgi atbalstīt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām reformām. |
| --- | --- |

(13)

Padome 2020. gada 3. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/509 (7) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā, jo 2019. gadā valstī netika ievērots deficīta kritērijs. Padome 2020. gada 3. aprīlī nāca klajā arī ar ieteikumu (8) vēlākais līdz 2022. gadam izbeigt pārmērīga valdības budžeta deficīta situāciju Rumānijā. Ņemot vērā ekonomiskās aktivitātes ievērojamo sarukumu Covid-19 pandēmijas ietekmē un ar to saistīto nepieciešamību pēc tādas fiskālās politikas, kas atbalstītu atveseļošanos, Padome 2021. gada 18. jūnijā sniedza jaunu ieteikumu (9) par to, lai vēlākais līdz 2024. gadam Rumānijā tiktu novērsta pārmērīga budžeta deficīta situācija. Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Rumānijai samazināt tās vispārējās valdības budžeta deficītu līdz 8,0 % no IKP 2021. gadā, 6,2 % no IKP 2022. gadā, 4,4 % no IKP 2023. gadā un 2,9 % no IKP 2024. gadā. Tas atbilda valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam 3,4 % 2021. gadā, 1,3 % 2022. gadā, 0,9 % 2023. gadā un 0,0 % 2024. gadā. Tas atbilda ikgadējai strukturālajai korekcijai 0,7 % apmērā no IKP 2021. gadā, 1,8 % apmērā no IKP 2022. gadā, 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā un 1,5 % apmērā no IKP 2024. gadā. 2021. gada 18. jūnija ieteikumā arī norādīts, ka visi neparedzētie ieņēmumi būtu jāizmanto, lai samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu, un ka Rumānijai būtu jānodrošina savas valsts fiskālās sistēmas pilnīga un efektīva piemērošana. Visbeidzot, Padome arī norādīja, ka, lai nodrošinātu vidēja termiņa fiskālās stratēģijas panākumus, būs svarīgi atbalstīt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām reformām.

| (14) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Rumānijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 6,2 % no IKP 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 48,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 47,3 % 2022. gada beigās. Tas atbilst Padomes ieteiktajam 2022. gada nominālā deficīta mērķim. Strukturālās bilances korekcija 2022. gadam bija 0,4 procentpunkti no IKP, kas ir ievērojami zemāka par ieteiktajiem 1,8 procentpunktiem no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. 2022. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) bija 14,1 %, kas pārsniedz ieteiktos 1,3 %. Lai gan valdības ieņēmumi bija ievērojami lielāki, nekā gaidīts, un to veicināja spēcīgs reālā IKP pieaugums, augsta inflācija un labvēlīga ekonomikas izaugsmes struktūra, strukturālās bilances uzlabošanās 2022. gadā gandrīz apstājās. Attiecībā uz izdevumiem publiskā sektora algas un preču un pakalpojumu iepirkumi, izteikti kā daļa no nominālā IKP, samazinājās daļējas indeksācijas un pašnoteiktas iepirkumu maksimālās robežas dēļ. Tomēr lielākā daļa citu izdevumu posteņu pieauga daudz straujāk, nekā plānots, daļēji lielu inflācijas pārsteigumu dēļ, kas nozīmē, ka daļa no neplānotajiem ieņēmumiem tika izmantota, lai finansētu papildu izdevumus, kas nebija paredzēti plānos. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Rumānijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 6,2 % no IKP 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 48,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 47,3 % 2022. gada beigās. Tas atbilst Padomes ieteiktajam 2022. gada nominālā deficīta mērķim. Strukturālās bilances korekcija 2022. gadam bija 0,4 procentpunkti no IKP, kas ir ievērojami zemāka par ieteiktajiem 1,8 procentpunktiem no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. 2022. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) bija 14,1 %, kas pārsniedz ieteiktos 1,3 %. Lai gan valdības ieņēmumi bija ievērojami lielāki, nekā gaidīts, un to veicināja spēcīgs reālā IKP pieaugums, augsta inflācija un labvēlīga ekonomikas izaugsmes struktūra, strukturālās bilances uzlabošanās 2022. gadā gandrīz apstājās. Attiecībā uz izdevumiem publiskā sektora algas un preču un pakalpojumu iepirkumi, izteikti kā daļa no nominālā IKP, samazinājās daļējas indeksācijas un pašnoteiktas iepirkumu maksimālās robežas dēļ. Tomēr lielākā daļa citu izdevumu posteņu pieauga daudz straujāk, nekā plānots, daļēji lielu inflācijas pārsteigumu dēļ, kas nozīmē, ka daļa no neplānotajiem ieņēmumiem tika izmantota, lai finansētu papildu izdevumus, kas nebija paredzēti plānos.

| (15) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā ietvēra elektroenerģijas un dabasgāzes tarifu griestus gan mājsaimniecību patērētājiem, gan patērētājiem, kas nav mājsaimniecības. Tas ietvēra arī īpašus maksājumus pensionāriem ar zemiem ienākumiem, pārtikas kuponus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem (tostarp pensionāriem un studentiem) un degvielas subsīdijas. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi, ko piemēroja iekšzemes enerģijas ražošanas uzņēmumu negaidītajai papildu peļņai. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā būs 0,4 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir nedaudz ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,0–0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā ietvēra elektroenerģijas un dabasgāzes tarifu griestus gan mājsaimniecību patērētājiem, gan patērētājiem, kas nav mājsaimniecības. Tas ietvēra arī īpašus maksājumus pensionāriem ar zemiem ienākumiem, pārtikas kuponus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem (tostarp pensionāriem un studentiem) un degvielas subsīdijas. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi, ko piemēroja iekšzemes enerģijas ražošanas uzņēmumu negaidītajai papildu peļņai. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā būs 0,4 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir nedaudz ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,0–0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā.

| (16) | 2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir samērā piesardzīgs un par turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,8 % un 2024. gadā – par 4,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 3,2 % un 2024. gadā – par 3,5 %. Komisijas ievērojami zemākā izaugsmes prognoze 2024. gadam atspoguļo Komisijas viedokli par monetāro ierobežojumu novēloto ietekmi uz ekonomiku. Tā atspoguļo arī Komisijas viedokli, ka Rumānijas ekonomika pašlaik darbojas tuvu tās potenciālam, kas šķiet pamatoti, ņemot vērā augsto un stabilo pamatinflāciju un salīdzinoši zemo bezdarba līmeni. Tas ierobežo izaugsmes potenciālu bez inflācijas. |
| --- | --- |

(16)

2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir samērā piesardzīgs un par turpmāko periodu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 2,8 % un 2024. gadā – par 4,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 3,2 % un 2024. gadā – par 3,5 %. Komisijas ievērojami zemākā izaugsmes prognoze 2024. gadam atspoguļo Komisijas viedokli par monetāro ierobežojumu novēloto ietekmi uz ekonomiku. Tā atspoguļo arī Komisijas viedokli, ka Rumānijas ekonomika pašlaik darbojas tuvu tās potenciālam, kas šķiet pamatoti, ņemot vērā augsto un stabilo pamatinflāciju un salīdzinoši zemo bezdarba līmeni. Tas ierobežo izaugsmes potenciālu bez inflācijas.

| (17) | Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies no 6,2 % no IKP 2022. gadā līdz 4,4 % 2023. gadā, kā bija ieteikusi Padome. Lielais samazinājums atspoguļo plānotos izdevumu ierobežojumus, tostarp ievērojamu publiskā sektora darba ņēmēju reālo algu samazinājumu un dažus ieņēmumus veicinošus pasākumus, tostarp dividenžu nodokļa likmes palielināšanu, robežvērtības samazināšanu, lai gūtu labumu no zemās nodokļa likmes, ko piemēro saskaņā ar mikrouzņēmumu režīmu, un PVN likmju pieaugumu atsevišķiem produktiem. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 47,3 % no IKP 2022. gada beigās līdz 47,1 % no IKP 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies no 6,2 % no IKP 2022. gadā līdz 4,4 % 2023. gadā, kā bija ieteikusi Padome. Lielais samazinājums atspoguļo plānotos izdevumu ierobežojumus, tostarp ievērojamu publiskā sektora darba ņēmēju reālo algu samazinājumu un dažus ieņēmumus veicinošus pasākumus, tostarp dividenžu nodokļa likmes palielināšanu, robežvērtības samazināšanu, lai gūtu labumu no zemās nodokļa likmes, ko piemēro saskaņā ar mikrouzņēmumu režīmu, un PVN likmju pieaugumu atsevišķiem produktiem. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 47,3 % no IKP 2022. gada beigās līdz 47,1 % no IKP 2023. gada beigās.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, proti, cenu ierobežojumus elektroenerģijas un dabasgāzes tarifiem, subsīdijas iedzīvotāju grupām ar zemiem ienākumiem un īpašus maksājumus pensionāriem ar zemiem ienākumiem. Minēto pasākumu izmaksas joprojām lielā mērā kompensē iekšzemes enerģijas piegādātāju negaidītajai papildu peļņai un tirdzniecības uzcenojumiem piemērotie nodokļi. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadā tiek lēstas 0,3 % apmērā no IKP. Lielākā daļa pasākumu 2023. gadā ir vērsti uz neaizsargātākajām mājsaimniecībām, kaut gan tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, proti, cenu ierobežojumus elektroenerģijas un dabasgāzes tarifiem, subsīdijas iedzīvotāju grupām ar zemiem ienākumiem un īpašus maksājumus pensionāriem ar zemiem ienākumiem. Minēto pasākumu izmaksas joprojām lielā mērā kompensē iekšzemes enerģijas piegādātāju negaidītajai papildu peļņai un tirdzniecības uzcenojumiem piemērotie nodokļi. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadā tiek lēstas 0,3 % apmērā no IKP. Lielākā daļa pasākumu 2023. gadā ir vērsti uz neaizsargātākajām mājsaimniecībām, kaut gan tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti.

| (19) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,7 % no IKP. Tas ir par 0,3 procentpunktiem no IKP lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt sakarā ar lielākiem prognozētajiem izdevumiem, jo īpaši attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, sociālajiem pārvedumiem un citiem kārtējiem izdevumiem, kas, paredzams, pieaugs daudz lēnāk nekā 2023. gada konverģences programmā paredzētā inflācija. Komisija arī prognozē nedaudz lielāku nodokļu ieņēmumu pieaugumu nekā 2023. gada konverģences programmā, galvenokārt atspoguļojot lielāku IKP pieaugumu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP būs nedaudz zemāka (45,6 % 2023. gada beigās) nekā 2023. gada konverģences programmā. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 4,7 % no IKP. Tas ir par 0,3 procentpunktiem no IKP lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt sakarā ar lielākiem prognozētajiem izdevumiem, jo īpaši attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, sociālajiem pārvedumiem un citiem kārtējiem izdevumiem, kas, paredzams, pieaugs daudz lēnāk nekā 2023. gada konverģences programmā paredzētā inflācija. Komisija arī prognozē nedaudz lielāku nodokļu ieņēmumu pieaugumu nekā 2023. gada konverģences programmā, galvenokārt atspoguļojot lielāku IKP pieaugumu. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP būs nedaudz zemāka (45,6 % 2023. gada beigās) nekā 2023. gada konverģences programmā.

| (20) | Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozētais 2023. gada nominālais deficīts ir par 0,3 procentpunktiem no IKP lielāks nekā Padomes ieteiktais nominālā deficīta mērķis. Strukturālās korekcijas tiek lēstas aptuveni 1,5 % apmērā no IKP, atspoguļojot reālo algu samazināšanos publiskajā sektorā un jaunu publiskā sektora darbinieku pieņemšanu darbā, kā arī iepriekš aprakstītos ieņēmumu pasākumus. Tomēr korekcija ir nedaudz zemāka nekā ieteiktie 1,7 procentpunkti no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. 2023. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek prognozēts 8,3 % apmērā, kas pārsniedz ieteiktos 0,9 %. Tādējādi visi trīs rādītāji norāda uz risku novirzīties no ieteiktās korekcijas. Augstās inflācijas apstākļos valdības izdevumi turpinās palielināties straujāk, nekā Padome ieteica 2021. gada 18. jūnijā. Pamatojoties uz rūpīgu analīzi, pastāv risks, ka Rumānija nesasniegs Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā noteiktos fiskālos mērķrādītājus 2023. gadam. |
| --- | --- |

(20)

Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozētais 2023. gada nominālais deficīts ir par 0,3 procentpunktiem no IKP lielāks nekā Padomes ieteiktais nominālā deficīta mērķis. Strukturālās korekcijas tiek lēstas aptuveni 1,5 % apmērā no IKP, atspoguļojot reālo algu samazināšanos publiskajā sektorā un jaunu publiskā sektora darbinieku pieņemšanu darbā, kā arī iepriekš aprakstītos ieņēmumu pasākumus. Tomēr korekcija ir nedaudz zemāka nekā ieteiktie 1,7 procentpunkti no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. 2023. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek prognozēts 8,3 % apmērā, kas pārsniedz ieteiktos 0,9 %. Tādējādi visi trīs rādītāji norāda uz risku novirzīties no ieteiktās korekcijas. Augstās inflācijas apstākļos valdības izdevumi turpinās palielināties straujāk, nekā Padome ieteica 2021. gada 18. jūnijā. Pamatojoties uz rūpīgu analīzi, pastāv risks, ka Rumānija nesasniegs Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā noteiktos fiskālos mērķrādītājus 2023. gadam.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā samazināsies līdz 2,9 % no IKP atbilstoši Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. 2024. gadā plānotais samazinājums galvenokārt atspoguļo pastāvīgu izdevumu ierobežošanu; prognozēts valdības izdevumu samazinājums no 38,4 % no IKP līdz 36,9 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 46,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,4 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, jo paziņotie pasākumi nešķiet pietiekami, lai sasniegtu fiskālos centienus, ko Padome ieteikusi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 46,1 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā samazināsies līdz 2,9 % no IKP atbilstoši Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. 2024. gadā plānotais samazinājums galvenokārt atspoguļo pastāvīgu izdevumu ierobežošanu; prognozēts valdības izdevumu samazinājums no 38,4 % no IKP līdz 36,9 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 46,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,4 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, jo paziņotie pasākumi nešķiet pietiekami, lai sasniegtu fiskālos centienus, ko Padome ieteikusi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 46,1 % 2024. gada beigās.

| (22) | Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozētais 2024. gada nominālais deficīts par 1,5 procentpunktiem no IKP pārsniedz Padomes ieteikto nominālā deficīta mērķi, savukārt strukturālās bilances korekcija 2024. gadā tiek prognozēta tikai 0,3 procentpunktu apmērā no IKP salīdzinājumā ar ieteiktajiem 1,5 procentpunktiem no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. 2024. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek prognozēts 9,5 % apmērā, kas pārsniedz ieteiktos 0,0 %. Tādējādi visi trīs rādītāji norāda uz risku novirzīties no ieteiktās korekcijas. Būtisku fiskālo centienu trūkums, kas prognozēts 2024. gadam, daļēji atspoguļo indeksācijas noteikumu ietekmi Rumānijā (2024. gada pensiju un minimālās algas indeksācijas kārta atspoguļos 2022. gadā reģistrēto augsto inflācijas līmeni). Tomēr būtu jānorāda, ka atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti vairāki pasākumi un reformas, kas, ja tos pieņemtu un īstenotu laikus, varētu ievērojami palielināt valdības ieņēmumus jau 2024. gadā un palīdzēt sasniegt deficīta mērķi. Kopumā, pamatojoties uz rūpīgu analīzi, pastāv risks, ka Rumānija nesasniegs Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā noteiktos fiskālos mērķrādītājus 2024. gadam. Ņemot vērā risku, ka ieteiktie fiskālie mērķrādītāji 2023. un 2024. gadā netiks sasniegti, šķiet būtiski veikt papildu budžeta pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību korekcijām un panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2024. gadam, kā arī lai stiprinātu ārējo pozīciju. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozētais 2024. gada nominālais deficīts par 1,5 procentpunktiem no IKP pārsniedz Padomes ieteikto nominālā deficīta mērķi, savukārt strukturālās bilances korekcija 2024. gadā tiek prognozēta tikai 0,3 procentpunktu apmērā no IKP salīdzinājumā ar ieteiktajiem 1,5 procentpunktiem no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. 2024. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek prognozēts 9,5 % apmērā, kas pārsniedz ieteiktos 0,0 %. Tādējādi visi trīs rādītāji norāda uz risku novirzīties no ieteiktās korekcijas. Būtisku fiskālo centienu trūkums, kas prognozēts 2024. gadam, daļēji atspoguļo indeksācijas noteikumu ietekmi Rumānijā (2024. gada pensiju un minimālās algas indeksācijas kārta atspoguļos 2022. gadā reģistrēto augsto inflācijas līmeni). Tomēr būtu jānorāda, ka atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti vairāki pasākumi un reformas, kas, ja tos pieņemtu un īstenotu laikus, varētu ievērojami palielināt valdības ieņēmumus jau 2024. gadā un palīdzēt sasniegt deficīta mērķi. Kopumā, pamatojoties uz rūpīgu analīzi, pastāv risks, ka Rumānija nesasniegs Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā noteiktos fiskālos mērķrādītājus 2024. gadam. Ņemot vērā risku, ka ieteiktie fiskālie mērķrādītāji 2023. un 2024. gadā netiks sasniegti, šķiet būtiski veikt papildu budžeta pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību korekcijām un panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2024. gadam, kā arī lai stiprinātu ārējo pozīciju.

| (23) | 2023. gada konverģences programma attiecas uz reformām un investīcijām, kas plānotas saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu, un paredzams, ka tās veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver būtiskas pensiju sistēmas reformas (gan īpašās pensijas, gan vispārējās sistēmas), vērienīgu nodokļu reformu, centienus stiprināt nodokļu administrēšanu un valsts uzņēmumu reformas. Šo reformu pilnīga īstenošana palīdzētu sasniegt budžeta deficīta mērķus, ko Padome noteikusi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada konverģences programma attiecas uz reformām un investīcijām, kas plānotas saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu, un paredzams, ka tās veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver būtiskas pensiju sistēmas reformas (gan īpašās pensijas, gan vispārējās sistēmas), vērienīgu nodokļu reformu, centienus stiprināt nodokļu administrēšanu un valsts uzņēmumu reformas. Šo reformu pilnīga īstenošana palīdzētu sasniegt budžeta deficīta mērķus, ko Padome noteikusi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.

| (24) | 2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2025. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu enerģētikas atbalsta pasākumu. Komisija arī pieņem, ka tiks pakāpeniski izbeigti gandrīz visi enerģētikas atbalsta pasākumi (neto ieņēmumi 0,1 % apmērā no IKP 2024. gadā). Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(24)

2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2025. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu enerģētikas atbalsta pasākumu. Komisija arī pieņem, ka tiks pakāpeniski izbeigti gandrīz visi enerģētikas atbalsta pasākumi (neto ieņēmumi 0,1 % apmērā no IKP 2024. gadā). Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (25) | 2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies 2,9 % apmērā no IKP 2025. un 2026. gadā, pamatojoties uz reālā IKP pieaugumu par 5,0 % 2025. gadā un 4,6 % 2026. gadā, kas ievērojami pārsniedz potenciālu. Pēc ievērojama samazinājuma no 39,8 % 2021. gadā līdz 36,9 % 2024. gadā izdevumu attiecība pret IKP 2025. un 2026. gadā paliktu aptuveni nemainīga. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 46,1 % no IKP 2024. gada beigās līdz 45,4 % no IKP 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(25)

2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies 2,9 % apmērā no IKP 2025. un 2026. gadā, pamatojoties uz reālā IKP pieaugumu par 5,0 % 2025. gadā un 4,6 % 2026. gadā, kas ievērojami pārsniedz potenciālu. Pēc ievērojama samazinājuma no 39,8 % 2021. gadā līdz 36,9 % 2024. gadā izdevumu attiecība pret IKP 2025. un 2026. gadā paliktu aptuveni nemainīga. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 46,1 % no IKP 2024. gada beigās līdz 45,4 % no IKP 2026. gada beigās.

| (26) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Rumānijas atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, tomēr palielinās kavēšanās risks. Rumānija iesniedza divus maksājumu pieprasījumus, kas atbilst 72 atveseļošanas un noturības plāna atskaites punktiem un mērķrādītājiem, kā rezultātā pirmajam maksājuma pieprasījumam tika izmaksāti 2,6 miljardi EUR, atskaitot priekšfinansējumu, savukārt otrā maksājuma novērtējums turpinās. Pieaugošais risks, ka atveseļošanas un noturības plāna īstenošana kavēsies, ir saistīts ar publiskās pārvaldes vājo pārvaldību un ierobežotajām spējām. Šo jautājumu risināšana, tostarp nodrošinot pienācīgus cilvēkresursus, ir būtiska labākai plāna koordinācijai un savlaicīgai investīciju īstenošanai. Turklāt svarīgu strukturālo reformu pabeigšanai būs vajadzīga pastāvīga politiska apņemšanās un atbildības uzņemšanās. Ņemot vērā plāna ievērojamo makroekonomisko un fiskālo nozīmi, lai ierobežotu ārējo un fiskālo neaizsargātību, izšķiroša nozīme būtu savlaicīgai un pilnīgai pasākumu īstenošanai. Paredzams, ka plāns tiks pārskatīts 2023. gadā, lai cita starpā iekļautu REPowerEU nodaļu, vienlaikus ņemot vērā neatmaksājamā atbalsta samazinājumu Rumānijas ekonomikas spēcīgās atveseļošanas dēļ. Šajā nolūkā notiek diskusijas. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Rumānijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Rumānijas atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, tomēr palielinās kavēšanās risks. Rumānija iesniedza divus maksājumu pieprasījumus, kas atbilst 72 atveseļošanas un noturības plāna atskaites punktiem un mērķrādītājiem, kā rezultātā pirmajam maksājuma pieprasījumam tika izmaksāti 2,6 miljardi EUR, atskaitot priekšfinansējumu, savukārt otrā maksājuma novērtējums turpinās. Pieaugošais risks, ka atveseļošanas un noturības plāna īstenošana kavēsies, ir saistīts ar publiskās pārvaldes vājo pārvaldību un ierobežotajām spējām. Šo jautājumu risināšana, tostarp nodrošinot pienācīgus cilvēkresursus, ir būtiska labākai plāna koordinācijai un savlaicīgai investīciju īstenošanai. Turklāt svarīgu strukturālo reformu pabeigšanai būs vajadzīga pastāvīga politiska apņemšanās un atbildības uzņemšanās. Ņemot vērā plāna ievērojamo makroekonomisko un fiskālo nozīmi, lai ierobežotu ārējo un fiskālo neaizsargātību, izšķiroša nozīme būtu savlaicīgai un pilnīgai pasākumu īstenošanai. Paredzams, ka plāns tiks pārskatīts 2023. gadā, lai cita starpā iekļautu REPowerEU nodaļu, vienlaikus ņemot vērā neatmaksājamā atbalsta samazinājumu Rumānijas ekonomikas spēcīgās atveseļošanas dēļ. Šajā nolūkā notiek diskusijas. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Rumānijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (27) | Komisija visus Rumānijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Rumānijā. |
| --- | --- |

(27)

Komisija visus Rumānijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Rumānijā.

| (28) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Rumānijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(28)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Rumānijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos.

| (29) | Rumānija saskaras ar dekarbonizācijas problēmām, jo valsts joprojām lielā mērā ir atkarīga no fosilām degvielām. Fosilo degvielu (ogļu, naftas un gāzes) īpatsvars 2021. gadā nedaudz palielinājās salīdzinājumā ar 2020. gadu. 2021. gadā tas bija 72 %, savukārt atjaunīgo energoresursu īpatsvars bija tikai aptuveni 20 %. Rumānija ir otrais lielākais gāzes ražotājs Savienībā, kas apkalpo galvenokārt iekšzemes tirgu. Koncentrēšanās uz atjaunīgo energoresursu efektīvu izvēršanu, ievērojami energoefektīvāku dzīvojamo ēku sektoru un jaunu tehnoloģiju izmantošanu rūpniecībā palīdzētu Rumānijai sasniegt Savienības un nacionālos enerģētikas un klimata mērķrādītājus 2030. gadam, kas noteikti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Rumānijas dabasgāzes patēriņš laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 20 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos 5 gados, pārsniedzot 15 % samazinājuma mērķrādītāju, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (10). Rumānija varētu īstenot gāzes pieprasījuma pagaidu samazināšanas pasākumus līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (11). |
| --- | --- |

(29)

Rumānija saskaras ar dekarbonizācijas problēmām, jo valsts joprojām lielā mērā ir atkarīga no fosilām degvielām. Fosilo degvielu (ogļu, naftas un gāzes) īpatsvars 2021. gadā nedaudz palielinājās salīdzinājumā ar 2020. gadu. 2021. gadā tas bija 72 %, savukārt atjaunīgo energoresursu īpatsvars bija tikai aptuveni 20 %. Rumānija ir otrais lielākais gāzes ražotājs Savienībā, kas apkalpo galvenokārt iekšzemes tirgu. Koncentrēšanās uz atjaunīgo energoresursu efektīvu izvēršanu, ievērojami energoefektīvāku dzīvojamo ēku sektoru un jaunu tehnoloģiju izmantošanu rūpniecībā palīdzētu Rumānijai sasniegt Savienības un nacionālos enerģētikas un klimata mērķrādītājus 2030. gadam, kas noteikti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Rumānijas dabasgāzes patēriņš laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 20 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos 5 gados, pārsniedzot 15 % samazinājuma mērķrādītāju, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (10). Rumānija varētu īstenot gāzes pieprasījuma pagaidu samazināšanas pasākumus līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (11).

| (30) | Tīkla jaudas palielināšana ir būtiska, lai samazinātu fosilo degvielu izmantošanu un paātrinātu enerģētikas pārkārtošanu. Saskaņā ar Rumānijas atveseļošanas un noturības plānu ogļu un lignīta spēkstaciju, kuru ekspluatāciju paredzēts izbeigt līdz 2032. gadam, jauda būtu jāaizstāj ar atjaunīgajiem energoresursiem. Tomēr esošie pārvades un sadales elektrotīkli ierobežo jaunu atjaunīgo energoresursu jaudas absorbciju. Tīkla vājās vietas kavē atjaunīgās enerģijas izmantošanu. Ir vajadzīgas investīcijas, lai modernizētu un digitalizētu esošos tīklus nolūkā integrēt jaunu ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem un palielināt starpsavienojumu jaudu ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm saskaņā ar klimata mērķiem. Lai reaģētu uz pieprasījumu un elastīguma vajadzībām, tīkla modernizācijai un paplašināšanai (gan pārvades, gan sadales līmenī) būtu vajadzīga pietiekama un progresīva integrēta sistēmas plānošana. Turklāt, vienkāršojot izdevīgo teritoriju noteikšanu un vēl vairāk racionalizējot saistītās procedūras, tostarp vienkāršojot mazas jaudas atjaunīgo energoresursu iekārtu (piemēram, saules enerģijas paneļu) ieviešanu ēkās, tiktu uzlabota pašreizējā situācija, kad atļauju saņemšana atjaunīgo energoresursu spēkstaciju uzstādīšanai ir salīdzinoši vienkārša, bet nepieciešamo atļauju saņemšana, lai tās pieslēgtu tīklam, ir sarežģītāka. |
| --- | --- |

(30)

Tīkla jaudas palielināšana ir būtiska, lai samazinātu fosilo degvielu izmantošanu un paātrinātu enerģētikas pārkārtošanu. Saskaņā ar Rumānijas atveseļošanas un noturības plānu ogļu un lignīta spēkstaciju, kuru ekspluatāciju paredzēts izbeigt līdz 2032. gadam, jauda būtu jāaizstāj ar atjaunīgajiem energoresursiem. Tomēr esošie pārvades un sadales elektrotīkli ierobežo jaunu atjaunīgo energoresursu jaudas absorbciju. Tīkla vājās vietas kavē atjaunīgās enerģijas izmantošanu. Ir vajadzīgas investīcijas, lai modernizētu un digitalizētu esošos tīklus nolūkā integrēt jaunu ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem un palielināt starpsavienojumu jaudu ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm saskaņā ar klimata mērķiem. Lai reaģētu uz pieprasījumu un elastīguma vajadzībām, tīkla modernizācijai un paplašināšanai (gan pārvades, gan sadales līmenī) būtu vajadzīga pietiekama un progresīva integrēta sistēmas plānošana. Turklāt, vienkāršojot izdevīgo teritoriju noteikšanu un vēl vairāk racionalizējot saistītās procedūras, tostarp vienkāršojot mazas jaudas atjaunīgo energoresursu iekārtu (piemēram, saules enerģijas paneļu) ieviešanu ēkās, tiktu uzlabota pašreizējā situācija, kad atļauju saņemšana atjaunīgo energoresursu spēkstaciju uzstādīšanai ir salīdzinoši vienkārša, bet nepieciešamo atļauju saņemšana, lai tās pieslēgtu tīklam, ir sarežģītāka.

| (31) | Lai varētu izvirzīt augstākus valsts mērķrādītājus 2030. gadam celtniecības nozarē, būtu vajadzīgs papildu finansējums valsts ēku fondam. Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēts renovēt 2,4 miljonus m2 publisko ēku un 4,4 miljonus m2 dzīvojamo ēku, savukārt kohēzijas politikā ir paredzēti līdzekļi 1,6 miljonu m2 renovācijai abās nozarēs. Tomēr vāja piekļuve informācijai un finansējumam attiecībā uz energorenovāciju un atjaunīgās enerģijas iekārtām nopietni kavē turpmākus uzlabojumus. Konkrētāk, labāka finansējuma pieejamība mājsaimniecībām un mazajiem uzņēmumiem ar mērķi palielināt energoefektivitāti ievērojami palīdzētu samazināt Rumānijas atkarību no fosilām degvielām, vienlaikus risinot arī enerģētiskās nabadzības problēmu. Turklāt reģionālās un vietējās pašvaldības varētu sniegt vairāk informācijas par to, kā piekļūt energorenovācijas fondiem un par to, kāda veida mazas atjaunīgās enerģijas iekārtas varētu izvietot ēkās un mājsaimniecībās. |
| --- | --- |

(31)

Lai varētu izvirzīt augstākus valsts mērķrādītājus 2030. gadam celtniecības nozarē, būtu vajadzīgs papildu finansējums valsts ēku fondam. Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēts renovēt 2,4 miljonus m2 publisko ēku un 4,4 miljonus m2 dzīvojamo ēku, savukārt kohēzijas politikā ir paredzēti līdzekļi 1,6 miljonu m2 renovācijai abās nozarēs. Tomēr vāja piekļuve informācijai un finansējumam attiecībā uz energorenovāciju un atjaunīgās enerģijas iekārtām nopietni kavē turpmākus uzlabojumus. Konkrētāk, labāka finansējuma pieejamība mājsaimniecībām un mazajiem uzņēmumiem ar mērķi palielināt energoefektivitāti ievērojami palīdzētu samazināt Rumānijas atkarību no fosilām degvielām, vienlaikus risinot arī enerģētiskās nabadzības problēmu. Turklāt reģionālās un vietējās pašvaldības varētu sniegt vairāk informācijas par to, kā piekļūt energorenovācijas fondiem un par to, kāda veida mazas atjaunīgās enerģijas iekārtas varētu izvietot ēkās un mājsaimniecībās.

| (32) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi, kurus atbalsta efektīva un aktīva darba tirgus politika. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Rumānijā tika ziņots par darbaspēka trūkumu vairākās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai ir vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp attiecībā uz izolētājiem, būvinženieriem un būvniecības vadītājiem. |
| --- | --- |

(32)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi, kurus atbalsta efektīva un aktīva darba tirgus politika. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. 2022. gadā Rumānijā tika ziņots par darbaspēka trūkumu vairākās profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai ir vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp attiecībā uz izolētājiem, būvinženieriem un būvniecības vadītājiem.

| (33) | Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (12) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(33)

Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (12) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (34) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un tās veikto novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar ārējiem kontiem un ko veicina liels fiskālais deficīts, kā arī ar atkal konstatētajām konkurētspējas problēmām. 2. un 3. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu. |
| --- | --- |

(34)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un tās veikto novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdz novērst neaizsargātību, kas saistīta ar ārējiem kontiem un ko veicina liels fiskālais deficīts, kā arī ar atkal konstatētajām konkurētspējas problēmām. 2. un 3. ieteikums palīdz īstenot 1. ieteikumu.

AR ŠO IESAKA Rumānijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Cik drīz vien iespējams, 2023. un 2024. gadā izbeigt spēkā esošos ārkārtas enerģētikas atbalsta pasākumus, saistītos ietaupījumus izmantojot valdības budžeta deficīta samazināšanai. Ja atkal pieaugošu enerģijas cenu dēļ ir nepieciešami jauni atbalsta pasākumi vai ja esošie pasākumi ir jāturpina, nodrošināt, ka šādi atbalsta pasākumi ir orientēti uz neaizsargātu mājsaimniecību un uzņēmumu aizsardzību, ir fiskāli pieņemami un ka tie saglabā stimulus enerģijas taupīšanai.

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Nodrošināt efektīvu pārvaldību un stiprināt administratīvo spēju, lai varētu turpināt ātru un stabilu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu. Ātri pabeigt REPowerEU nodaļu, lai varētu ātri sākt tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām un paātrināt enerģētikas pārkārtošanu, jo īpaši ātrāk izvēršot atjaunīgo enerģiju un uzlabojot tīkla jaudu, lai tirgū varētu darboties jauna jauda. Palielināt energoefektivitāti un ēku renovācijas centienu vērienīgumu, tostarp nodrošinot labāku piekļuvi informācijai un ilgtspējīga finansējuma iespējām. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 12319/2021; ST 12319/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Lēmums (ES) 2020/509 (2020. gada 3. aprīlis) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā (OV L 110, 8.4.2020., 58. lpp.).

7

(8)  Padomes Ieteikums (2020. gada 3. aprīlis) par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā (OV C 116, 8.4.2020., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs) par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā (OV C 304, 29.7.2021., 111. lpp.).

9

(10)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

11

(12)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.

12

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/224 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/224

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Slovēnijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/24)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/ 2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Slovēniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Slovēnijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/ 2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Slovēniju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Slovēnijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Slovēnija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Slovēnija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Slovēnija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Slovēnija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Slovēnija 2023. gada 14. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 26. aprīlī –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovēnijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Slovēnija 2023. gada 14. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 26. aprīlī –2023. gada stabilitātes programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovēnijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Slovēniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Slovēnija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Slovēnija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Slovēnijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Slovēniju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Slovēnija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Slovēnija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Slovēnijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 4,6 % no IKP 2021. gadā līdz 3,0 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 74,5 % no IKP 2021. gada beigās līdz 69,9 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Slovēnijas budžeta stāvoklis, jo tiek plānots, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Slovēnijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 4,6 % no IKP 2021. gadā līdz 3,0 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 74,5 % no IKP 2021. gada beigās līdz 69,9 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Slovēnijas budžeta stāvoklis, jo tiek plānots, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Slovēnijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi ieņēmumus samazinoši fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā bija pievienotās vērtības nodokļa (PVN) pagaidu samazināšana elektroenerģijai, gāzei, centrālajai apkurei un malkai, akcīzes nodokļa samazināšana kurināmajam, gāzei un elektroenerģijai un CO2 nodokļa samazināšana kurināmajam; savukārt šādi izdevumus palielinoši fiskālās politikas pasākumi bija bērnu pabalsta palielināšana divus mēnešus, enerģijas pabalsts sociāli neaizsargātām personām un subsīdijas uzņēmumiem, pamatojoties uz cenām, kādas maksātas, salīdzinot ar 2021. gadu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,0 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 4,1 % 2021. gadā līdz 1,0 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi ieņēmumus samazinoši fiskālās politikas pasākumi 2022. gadā bija pievienotās vērtības nodokļa (PVN) pagaidu samazināšana elektroenerģijai, gāzei, centrālajai apkurei un malkai, akcīzes nodokļa samazināšana kurināmajam, gāzei un elektroenerģijai un CO2 nodokļa samazināšana kurināmajam; savukārt šādi izdevumus palielinoši fiskālās politikas pasākumi bija bērnu pabalsta palielināšana divus mēnešus, enerģijas pabalsts sociāli neaizsargātām personām un subsīdijas uzņēmumiem, pamatojoties uz cenām, kādas maksātas, salīdzinot ar 2021. gadu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 1,0 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 4,1 % 2021. gadā līdz 1,0 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Slovēnijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Slovēnijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 1,2 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Slovēnija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,7 % no IKP (0,8 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme 0,7 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju (9). Tādējādi Slovēnija ir saglabājusi valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 1,0 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Slovēnija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 1,2 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Slovēnija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,7 % no IKP (0,8 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme 0,7 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju (9). Tādējādi Slovēnija ir saglabājusi valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (papildu neto budžeta izmaksas 1,0 % apmērā no IKP), kā arī izmaksas (0,1 % no IKP), kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tāpēc Slovēnija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze un atbilst tam par turpmāko periodu. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,8 % un 2024. gadā – par 2,5 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (1,2 %) un 2024. gadā (2,2 %), kam par iemeslu galvenokārt ir mazāka neto eksporta pieauguma ietekme. |
| --- | --- |

(16)

Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir labvēlīgāks nekā Komisijas 2023. gada pavasara prognoze un atbilst tam par turpmāko periodu. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,8 % un 2024. gadā – par 2,5 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (1,2 %) un 2024. gadā (2,2 %), kam par iemeslu galvenokārt ir mazāka neto eksporta pieauguma ietekme.

| (17) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies līdz 4,1 % no IKP 2023. gadā. Šis palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo lielākas publiskās investīcijas saistībā ar iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam apguves perioda beigām un lielās subsīdijas. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 69,9 % 2022. gada beigās līdz 68,9 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 3,7 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmas deficīta prognozē galvenokārt saistībā ar mazākām publiskajām investīcijām ierobežotās apguves spējas dēļ, kā arī tādēļ, ka mazākā apjomā tiks apgūtas ar enerģiju saistītās subsīdijas un pasākumi, kas pieņemti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 69,1 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies līdz 4,1 % no IKP 2023. gadā. Šis palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo lielākas publiskās investīcijas saistībā ar iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam apguves perioda beigām un lielās subsīdijas. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 69,9 % 2022. gada beigās līdz 68,9 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 3,7 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2023. gada stabilitātes programmas deficīta prognozē galvenokārt saistībā ar mazākām publiskajām investīcijām ierobežotās apguves spējas dēļ, kā arī tādēļ, ka mazākā apjomā tiks apgūtas ar enerģiju saistītās subsīdijas un pasākumi, kas pieņemti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 69,1 % 2023. gada beigās.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti pēc 2022. gada (t. i., PVN pagaidu samazināšana elektroenerģijai, gāzei, centrālajai apkurei un malkai, akcīzes nodokļa samazināšana kurināmajam, gāzei un elektroenerģijai un CO2 nodokļa samazināšana kurināmajam) un jaunus pasākumus, piemēram, jaunu un lielāku subsīdiju shēmu uzņēmumiem, pamatojoties uz cenām, kādas maksātas, salīdzinot ar 2021. gadu, un kompensācijas elektroenerģijas un dabasgāzes izplatītājiem, kas piegādā elektroenerģiju un dabasgāzi patērētājiem (piemēram, mājsaimniecībām vai maziem un vidējiem uzņēmumiem), kuru elektroenerģijas un dabasgāzes cenām piemēro valdības noteiktās maksimālās cenas. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,9 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,6 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 1,0 % no IKP. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti pēc 2022. gada (t. i., PVN pagaidu samazināšana elektroenerģijai, gāzei, centrālajai apkurei un malkai, akcīzes nodokļa samazināšana kurināmajam, gāzei un elektroenerģijai un CO2 nodokļa samazināšana kurināmajam) un jaunus pasākumus, piemēram, jaunu un lielāku subsīdiju shēmu uzņēmumiem, pamatojoties uz cenām, kādas maksātas, salīdzinot ar 2021. gadu, un kompensācijas elektroenerģijas un dabasgāzes izplatītājiem, kas piegādā elektroenerģiju un dabasgāzi patērētājiem (piemēram, mājsaimniecībām vai maziem un vidējiem uzņēmumiem), kuru elektroenerģijas un dabasgāzes cenām piemēro valdības noteiktās maksimālās cenas. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,9 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,6 % no IKP 2022. gadā). Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 1,0 % no IKP.

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Slovēnijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Slovēnijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Slovēnijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Slovēnijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Slovēnijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Slovēnijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs ekspansīva (– 1,2 % no IKP) augstas inflācijas kontekstā. Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 1,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 % no IKP. Tas tā ir, neskatoties uz mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,5 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu nosaka lielākas subsīdijas (kas ietver pasākumus enerģētikas jomā) un publiskā sektora algu izdevumu pieaugums. Kopumā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu prognozētais pieaugums neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Slovēnija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tiek plānotas publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, dzelzceļa infrastruktūrā, plūdu novēršanā, veselības aprūpē, pētniecībā un inovācijā, ko finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā būs ekspansīva (– 1,2 % no IKP) augstas inflācijas kontekstā. Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 1,2 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 % no IKP. Tas tā ir, neskatoties uz mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,5 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu nosaka lielākas subsīdijas (kas ietver pasākumus enerģētikas jomā) un publiskā sektora algu izdevumu pieaugums. Kopumā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu prognozētais pieaugums neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 1,6 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā no IKP (13). Tāpēc Slovēnija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tiek plānotas publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, dzelzceļa infrastruktūrā, plūdu novēršanā, veselības aprūpē, pētniecībā un inovācijā, ko finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,8 % no IKP. Šāds samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo mazākas subsīdijas pēc tam, kad tika atcelti pasākumi, kas pieņemti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās ietekmes mazināšanai, un mazākas publiskās investīcijas pēc tam, kad 2023. gadā būs beigusies Savienības finansējuma apguve no iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmas. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 66,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 2,9 % apmērā no IKP. Tas ir vairāk nekā prognozēts 2023. gada stabilitātes programmā, galvenokārt darbinieku atalgojuma un sociālo pabalstu palielinājuma dēļ. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 66,6 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,8 % no IKP. Šāds samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo mazākas subsīdijas pēc tam, kad tika atcelti pasākumi, kas pieņemti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās ietekmes mazināšanai, un mazākas publiskās investīcijas pēc tam, kad 2023. gadā būs beigusies Savienības finansējuma apguve no iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmas. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 66,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 2,9 % apmērā no IKP. Tas ir vairāk nekā prognozēts 2023. gada stabilitātes programmā, galvenokārt darbinieku atalgojuma un sociālo pabalstu palielinājuma dēļ. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 66,6 % 2024. gada beigās.

| (22) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (23) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 5,5 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,9 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(23)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 5,5 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,9 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (24) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 3,0 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. |
| --- | --- |

(24)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 3,0 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības izdevumi samazināsies no 6,4 % no IKP 2023. gadā līdz 5,5 % no IKP 2024. gadā. Zemākas investīcijas atspoguļo zemākas valsts finansētās investīcijas un zemākas investīcijas, ko finansē Savienība, bet lielākas investīcijas, ko finansē no mehānisma. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas dzelzceļa infrastruktūrā, veselības aprūpē, pētniecībā un inovācijā un zaļās un digitālās pārkārtošanās elementos, kas arī ietilpst atveseļošanas un noturības plānā. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības izdevumi samazināsies no 6,4 % no IKP 2023. gadā līdz 5,5 % no IKP 2024. gadā. Zemākas investīcijas atspoguļo zemākas valsts finansētās investīcijas un zemākas investīcijas, ko finansē Savienība, bet lielākas investīcijas, ko finansē no mehānisma. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas dzelzceļa infrastruktūrā, veselības aprūpē, pētniecībā un inovācijā un zaļās un digitālās pārkārtošanās elementos, kas arī ietilpst atveseļošanas un noturības plānā.

| (26) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 2,2 % no IKP 2025. gadā un 1,3 % līdz 2026. gadam. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP no 2024. gada līdz 2023. gada stabilitātes programmas aptvertā laikposma beigām. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 66,5 % 2024. gada beigās līdz 63,5 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 2,2 % no IKP 2025. gadā un 1,3 % līdz 2026. gadam. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP no 2024. gada līdz 2023. gada stabilitātes programmas aptvertā laikposma beigām. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 66,5 % 2024. gada beigās līdz 63,5 % 2026. gada beigās.

| (27) | Paredzams, ka veselības aprūpes izdevumi laikposmā no 2019. līdz 2070. gadam palielināsies par 1,5 procentpunktiem no IKP, un ilgtermiņa aprūpes izmaksas līdz 2055. gadam divkāršosies. Slovēnija vidējā termiņā saskaras ar vidējiem fiskālās ilgtspējas riskiem un ilgtermiņā – ar augstiem riskiem, ko rada ar sabiedrības novecošanu saistītie izdevumi. Pēdējos gados valsts ir sākusi visaptverošas reformas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā. Tomēr ilgtermiņa aprūpes reformas īstenošana ir aizkavējusies, un tās finansēšana vidējā termiņā un ilgtermiņā joprojām nav nodrošināta. Veselības aprūpes reformas plānošana arī liecina, ka tā tiks īstenota vairākos posmos ar uzsvaru uz kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību un sociālo tiesību un iekļaušanas uzlabošanu. Lai gan tas radīs papildu slogu publiskajām finansēm, Slovēnijai būs ļoti svarīgi ierosināt tādu pasākumu kopumu, ar kuriem tiek izveidota stabila ieņēmumu bāze, kas neapdraud fiskālo bilanci vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(27)

Paredzams, ka veselības aprūpes izdevumi laikposmā no 2019. līdz 2070. gadam palielināsies par 1,5 procentpunktiem no IKP, un ilgtermiņa aprūpes izmaksas līdz 2055. gadam divkāršosies. Slovēnija vidējā termiņā saskaras ar vidējiem fiskālās ilgtspējas riskiem un ilgtermiņā – ar augstiem riskiem, ko rada ar sabiedrības novecošanu saistītie izdevumi. Pēdējos gados valsts ir sākusi visaptverošas reformas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā. Tomēr ilgtermiņa aprūpes reformas īstenošana ir aizkavējusies, un tās finansēšana vidējā termiņā un ilgtermiņā joprojām nav nodrošināta. Veselības aprūpes reformas plānošana arī liecina, ka tā tiks īstenota vairākos posmos ar uzsvaru uz kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību un sociālo tiesību un iekļaušanas uzlabošanu. Lai gan tas radīs papildu slogu publiskajām finansēm, Slovēnijai būs ļoti svarīgi ierosināt tādu pasākumu kopumu, ar kuriem tiek izveidota stabila ieņēmumu bāze, kas neapdraud fiskālo bilanci vidējā termiņā un ilgtermiņā.

| (28) | Ar grozījumiem Likumā par iedzīvotāju ienākuma nodokli, kas tika pieņemti 2022. gada decembrī, tika atcelta lielākā daļa iepriekšējo grozījumu, ko pieņēma 2022. gada martā un kuru mērķis bija samazināt darbaspēka nodokļus un kuri līdz 2025. gadam būtu radījuši negatīvu ietekmi uz budžetu līdz 1,3 % apmērā no IKP. Salīdzinot ar Savienības agregēto rādītāju, Slovēnijas nodokļu ieņēmumu daļa no IKP ir nedaudz mazāka un netiek pietiekami izmantoti daži salīdzinoši izaugsmi veicinoši nodokļi. Slovēnija lielā mērā balstās uz darbaspēka nodokļiem: darbaspēka nodokļu īpatsvars kopējos nodokļu ieņēmumos ir virs Savienības agregētā rādītāja. Periodiskie nekustamā īpašuma nodokļi Slovēnijā ir salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 1,1 % no IKP). Izaugsmi veicinošu vides nodokļu reforma var sekmēt fiskālo konsolidāciju un ilgtspējīgu izaugsmi ilgtermiņā. Šāda nodokļu reforma varētu veicināt nodokļu sloga novirzīšanu no darbaspēka, palielinot periodisko nekustamā īpašuma nodokļu īpatsvaru, un atbalstīt darbvietu radīšanu neto nulles emisiju laikmeta industrijā un citās nozarēs ar augstu pievienoto vērtību. Zemāki darbaspēka nodokļi arī stimulētu darbaspēka piedāvājumu, tostarp kvalificētu darba ņēmēju un ārvalstu darba ņēmēju piedāvājumu. |
| --- | --- |

(28)

Ar grozījumiem Likumā par iedzīvotāju ienākuma nodokli, kas tika pieņemti 2022. gada decembrī, tika atcelta lielākā daļa iepriekšējo grozījumu, ko pieņēma 2022. gada martā un kuru mērķis bija samazināt darbaspēka nodokļus un kuri līdz 2025. gadam būtu radījuši negatīvu ietekmi uz budžetu līdz 1,3 % apmērā no IKP. Salīdzinot ar Savienības agregēto rādītāju, Slovēnijas nodokļu ieņēmumu daļa no IKP ir nedaudz mazāka un netiek pietiekami izmantoti daži salīdzinoši izaugsmi veicinoši nodokļi. Slovēnija lielā mērā balstās uz darbaspēka nodokļiem: darbaspēka nodokļu īpatsvars kopējos nodokļu ieņēmumos ir virs Savienības agregētā rādītāja. Periodiskie nekustamā īpašuma nodokļi Slovēnijā ir salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 1,1 % no IKP). Izaugsmi veicinošu vides nodokļu reforma var sekmēt fiskālo konsolidāciju un ilgtspējīgu izaugsmi ilgtermiņā. Šāda nodokļu reforma varētu veicināt nodokļu sloga novirzīšanu no darbaspēka, palielinot periodisko nekustamā īpašuma nodokļu īpatsvaru, un atbalstīt darbvietu radīšanu neto nulles emisiju laikmeta industrijā un citās nozarēs ar augstu pievienoto vērtību. Zemāki darbaspēka nodokļi arī stimulētu darbaspēka piedāvājumu, tostarp kvalificētu darba ņēmēju un ārvalstu darba ņēmēju piedāvājumu.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, tomēr ar aizvien lielāku kavēšanās risku. Slovēnija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 12 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāti kopumā aptuveni 49,6 miljoni EUR. Lai straujāk virzītos uz priekšu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā pašreizējā sarežģītajā situācijā, Slovēnijai ir jāstiprina pārvaldības struktūra un administratīvās spējas, kā arī jānodrošina, ka nepieciešamie lēmumi tiek pieņemti bez kavēšanās. Tas jo īpaši attiecas uz strukturālajām reformām veselības aprūpes, ilgtermiņa aprūpes un pensiju jomā. Atveseļošanas un noturības plāna papildinājumā un papildu jaunā REPowerEU nodaļā būtu jānosaka reālistisks atlikušo maksājumu pieprasījumu grafiks, un tas būtu jāiesniedz ātri, lai izvairītos no turpmākas kavēšanās vai pārtraukumiem atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Slovēnijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāns patlaban tiek īstenots, tomēr ar aizvien lielāku kavēšanās risku. Slovēnija iesniedza vienu maksājuma pieprasījumu, kurš atbilst atveseļošanas un noturības plānā ietvertajiem 12 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kura rezultātā tika izmaksāti kopumā aptuveni 49,6 miljoni EUR. Lai straujāk virzītos uz priekšu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā pašreizējā sarežģītajā situācijā, Slovēnijai ir jāstiprina pārvaldības struktūra un administratīvās spējas, kā arī jānodrošina, ka nepieciešamie lēmumi tiek pieņemti bez kavēšanās. Tas jo īpaši attiecas uz strukturālajām reformām veselības aprūpes, ilgtermiņa aprūpes un pensiju jomā. Atveseļošanas un noturības plāna papildinājumā un papildu jaunā REPowerEU nodaļā būtu jānosaka reālistisks atlikušo maksājumu pieprasījumu grafiks, un tas būtu jāiesniedz ātri, lai izvairītos no turpmākas kavēšanās vai pārtraukumiem atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Slovēnijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija visus Slovēnijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Slovēnijā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Slovēnijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Slovēnijā.

| (31) | Pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā Slovēnija dabasgāzes piegādes ziņā faktiski bija atkarīga no Krievijas kā vienīgās piegādātājas. Tomēr no 2023. gada Slovēnija spēja nodrošināt aptuveni trešdaļu no dabasgāzes piegādes ar importu no Alžīrijas. Gāzei Slovēnijas energoresursu struktūrā joprojām ir liela nozīme (12 %), un tā ir būtisks enerģijas avots rūpniecībā, kā arī nodrošina elastību enerģētikas nozarei. Tāpēc būtu jāpasteidzina rūpniecības un enerģētikas nozares dekarbonizācija, ātrāk ieviešot atjaunīgos energoresursus un energoefektivitātes pasākumus. Savā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā Slovēnija ir noteikusi 27 % mērķrādītāju kā tās devumu Savienības 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanā. Tas ir ievērojami mazāk par atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 37 % apmērā 2030. gadā, kas aprēķināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (16) II pielikumu. Slovēnija tai 2021. gadam noteikto mērķrādītāju attiecībā uz atjaunīgās enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā (25 %) sasniedza, izmantojot Savienības pārrobežu sadarbības mehānismu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (17) (veicot statistiskus pārvedumus). Atļauju piešķiršanas procedūras tīkla mēroga atjaunīgās enerģijas iekārtām joprojām ir problemātiskas, galvenokārt sarežģīto un ilgstošo vides procedūru dēļ, jo īpaši vēja enerģijas iekārtām, attiecībā uz kurām procedūras var ilgt līdz pat vairākiem gadiem. Atjauninātajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā Slovēnijai būs būtiski jāstiprina atjaunīgās enerģijas mērķrādītājs, lai paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU plānā atspoguļotu vērienīgākus Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītājus. Dabasgāzes patēriņš Slovēnijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 14 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, kas ir nedaudz zem 15 % samazinājuma mērķrādītāja. Slovēnija varētu pastiprināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(31)

Pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā Slovēnija dabasgāzes piegādes ziņā faktiski bija atkarīga no Krievijas kā vienīgās piegādātājas. Tomēr no 2023. gada Slovēnija spēja nodrošināt aptuveni trešdaļu no dabasgāzes piegādes ar importu no Alžīrijas. Gāzei Slovēnijas energoresursu struktūrā joprojām ir liela nozīme (12 %), un tā ir būtisks enerģijas avots rūpniecībā, kā arī nodrošina elastību enerģētikas nozarei. Tāpēc būtu jāpasteidzina rūpniecības un enerģētikas nozares dekarbonizācija, ātrāk ieviešot atjaunīgos energoresursus un energoefektivitātes pasākumus. Savā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā Slovēnija ir noteikusi 27 % mērķrādītāju kā tās devumu Savienības 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanā. Tas ir ievērojami mazāk par atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 37 % apmērā 2030. gadā, kas aprēķināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (16) II pielikumu. Slovēnija tai 2021. gadam noteikto mērķrādītāju attiecībā uz atjaunīgās enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā (25 %) sasniedza, izmantojot Savienības pārrobežu sadarbības mehānismu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (17) (veicot statistiskus pārvedumus). Atļauju piešķiršanas procedūras tīkla mēroga atjaunīgās enerģijas iekārtām joprojām ir problemātiskas, galvenokārt sarežģīto un ilgstošo vides procedūru dēļ, jo īpaši vēja enerģijas iekārtām, attiecībā uz kurām procedūras var ilgt līdz pat vairākiem gadiem. Atjauninātajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā Slovēnijai būs būtiski jāstiprina atjaunīgās enerģijas mērķrādītājs, lai paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU plānā atspoguļotu vērienīgākus Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītājus. Dabasgāzes patēriņš Slovēnijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 14 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, kas ir nedaudz zem 15 % samazinājuma mērķrādītāja. Slovēnija varētu pastiprināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (18).

| (32) | Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāns jau ietver būtiskas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir: i) palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā; ii) veicināt atjaunīgo energoresursu ražotņu piekļuvi elektrotīklam un integrāciju tajā; iii) uzlabot publisko ēku energoefektivitāti un renovāciju; un iv) nodrošināt alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Lai gan atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi ir svarīgs solis diversifikācijas virzienā, kas ļautu atteikties no fosilo degvielu izmantošanas, varētu darīt vairāk, lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu izmantošanu visās nozarēs. Tas varētu ietvert prioritāro zonu noteikšanu atjaunīgās enerģijas iekārtām, atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku vienkāršošanu un saīsināšanu, tīkla nostiprināšanu un vispārējās tīkla pārvaldības uzlabošanu (lai varētu pieslēgt vairāk atjaunīgās enerģijas iekārtu, jo īpaši zema un vidēja sprieguma tīklā). Turpmāka koncentrēšanās uz bezemisiju transportu un infrastruktūru vēl vairāk palīdzētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un atkarību no fosilajām degvielām. |
| --- | --- |

(32)

Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāns jau ietver būtiskas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir: i) palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā; ii) veicināt atjaunīgo energoresursu ražotņu piekļuvi elektrotīklam un integrāciju tajā; iii) uzlabot publisko ēku energoefektivitāti un renovāciju; un iv) nodrošināt alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Lai gan atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi ir svarīgs solis diversifikācijas virzienā, kas ļautu atteikties no fosilo degvielu izmantošanas, varētu darīt vairāk, lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu izmantošanu visās nozarēs. Tas varētu ietvert prioritāro zonu noteikšanu atjaunīgās enerģijas iekārtām, atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku vienkāršošanu un saīsināšanu, tīkla nostiprināšanu un vispārējās tīkla pārvaldības uzlabošanu (lai varētu pieslēgt vairāk atjaunīgās enerģijas iekārtu, jo īpaši zema un vidēja sprieguma tīklā). Turpmāka koncentrēšanās uz bezemisiju transportu un infrastruktūru vēl vairāk palīdzētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un atkarību no fosilajām degvielām.

| (33) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) mācīšanas stiprināšana varētu palielināt izglītības sistēmas spēju sekmīgi nodrošināt izglītojamajiem prasmes zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai. 2022. gadā Slovēnijā tika ziņots par darbaspēka trūkumu 66 profesijās, kurās ir vajadzīgas īpašas prasmes un kompetences zaļās pārkārtošanās īstenošanai. Brīvo darbvietu rādītājs palielinājās tādās svarīgās nozarēs kā būvniecība (no 3,5 % 2015. gadā līdz 7,0 % 2022. gadā) un apstrādes rūpniecība (no 1,2 % 2015. gadā līdz 2,6 % 2022. gadā), un abas minētās nozares 2022. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, proti, attiecīgi 4,0 % un 2,3 %. |
| --- | --- |

(33)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) mācīšanas stiprināšana varētu palielināt izglītības sistēmas spēju sekmīgi nodrošināt izglītojamajiem prasmes zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai. 2022. gadā Slovēnijā tika ziņots par darbaspēka trūkumu 66 profesijās, kurās ir vajadzīgas īpašas prasmes un kompetences zaļās pārkārtošanās īstenošanai. Brīvo darbvietu rādītājs palielinājās tādās svarīgās nozarēs kā būvniecība (no 3,5 % 2015. gadā līdz 7,0 % 2022. gadā) un apstrādes rūpniecība (no 1,2 % 2015. gadā līdz 2,6 % 2022. gadā), un abas minētās nozares 2022. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, proti, attiecīgi 4,0 % un 2,3 %.

| (34) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (19) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(34)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (19) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (35) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 3. ieteikuma īstenošana Slovēnijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu, |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 3. ieteikuma īstenošana Slovēnijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Slovēnijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 5,5 % (20).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Nodrošināt veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā. Līdzsvarot nodokļu ieņēmumus, lai nodrošinātu izaugsmei labvēlīgākus un ilgtspējīgākus resursus.

2.

Nodrošināt efektīvu pārvaldības struktūru un uzlabot administratīvās spējas, lai varētu ātri un stabili īstenot valsts atveseļošanas un noturības plānu. Ātri pabeigt REPowerEU nodaļas iekļaušanu, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Turpināt centienus dažādot gāzes importu un samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, jo īpaši, vēl vairāk vienkāršojot un saīsinot atļauju piešķiršanas procedūras un stiprinot elektrotīklu, kā arī uzlabojot to pārvaldību, arī ar digitalizācijas palīdzību. Palielināt energoefektivitātes pasākumu īstenošanu, jo īpaši ēku sektorā, veicināt transporta nozares elektrifikāciju un pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10612/2021 INIT; ST 10612/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 116. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Slovēnijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 197. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Slovēnijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 10,1 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

13

(14)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

18

(19)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

19

(20)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 23. apsvērumā.

20

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/233 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/233

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Slovākijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/25)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Slovākiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Slovākijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Slovākiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Slovākijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2023. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. martā pieņemtajiem secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. martā pieņemtajiem secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Slovākija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 29. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Slovākija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. Slovākija savu grozīto atveseļošanas un noturības plānu, kurā ietverta REPowerEU nodaļa, saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 21.c pantu iesniedza Komisijai 2023. gada 26. aprīlī. Grozītajā atveseļošanas un noturības plānā ir ņemta vērā arī atjauninātā maksimālā finanšu iemaksa saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 2. punktu, un tajā ir iekļauts pamatots lūgums Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 21. panta 1. punktu grozīt Padomes 2021. gada 13. jūlija Īstenošanas lēmumu, jo Slovākija uzskatīja, ka atveseļošanas un noturības plānu objektīvu apstākļu dēļ daļēji vairs nav iespējams īstenot. |
| --- | --- |

(9)

Slovākija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 29. aprīlī. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Slovākija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. Slovākija savu grozīto atveseļošanas un noturības plānu, kurā ietverta REPowerEU nodaļa, saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 21.c pantu iesniedza Komisijai 2023. gada 26. aprīlī. Grozītajā atveseļošanas un noturības plānā ir ņemta vērā arī atjauninātā maksimālā finanšu iemaksa saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 2. punktu, un tajā ir iekļauts pamatots lūgums Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 21. panta 1. punktu grozīt Padomes 2021. gada 13. jūlija Īstenošanas lēmumu, jo Slovākija uzskatīja, ka atveseļošanas un noturības plānu objektīvu apstākļu dēļ daļēji vairs nav iespējams īstenot.

| (10) | Slovākija 2023. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 27. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovākijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Slovākija 2023. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 27. aprīlī – 2023. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovākijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Slovākiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Slovākija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Slovākija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Slovākijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Slovākiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Slovākija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Slovākija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Slovākijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Slovākiju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Slovākijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Jo īpaši pieaug neaizsargātība, kas saistīta ar konkurētspēju, mājokļiem, mājsaimniecību parādu un ārējo bilanci, taču kopumā šķiet, ka tuvākajā nākotnē tā būs ierobežota, un paredzams, ka, normalizējoties ekonomikas apstākļiem, tā mazināsies. Ekonomiku smagi skāra enerģijas cenu šoks strauji augošas inflācijas apstākļos. Pamatinflācija un vienības darbaspēka izmaksu pieaugums ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Lai gan tiek prognozēts, ka tie normalizēsies, pastāv risks, ka varētu būt vajadzīgs laiks, lai mazinātu spiedienu uz izmaksu konkurētspēju, un ka spēcīgs iekšzemes pieprasījums turpinās radīt spiedienu uz maksājumu bilanci. Tekošā konta stāvoklis 2022. gadā ievērojami pasliktinājās, jo palielinājās enerģijas importa cenas, kā arī strauji samazinājās neenerģijas preču neto eksports. Tiek prognozēts, ka tekošā konta deficīts nedaudz nedaudz samazināsies, bet 2023. un 2024. gadā joprojām būs liels arī tad, ja samazināsies enerģijas cenas. Tomēr tiek lēsts, ka ārējie ilgtspējas riski tuvākajā laikā būs ierobežoti. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts šajā un nākamajā gadā būs ievērojams un no 2024. gada tiks koriģēts. Pēc vairāku gadu ievērojama pieauguma mājokļu cenas, šķiet, ir nedaudz pārvērtētas. Tas sakrita ar lielu aizņēmumu apjomu, kas pašlaik samazinās, un mājsaimniecību parāda ievērojamu pieaugumu, kas kopumā rada zināmu risku finanšu stabilitātei. Tomēr banku sektors joprojām ir labi kapitalizēts, ļoti ienesīgs un tajā ir maz ieņēmumus nenesošu aizdevumu. Jāturpina centieni novērst Slovākijas ekonomisko neaizsargātību. Jo īpaši būtu jāierobežo pārmērīgais pieprasījums, lai būtu vieglāk koriģēt tekošā konta deficītu un pamatinflācijas starpību salīdzinājumā ar pārējo eurozonu. To var panākt, nodrošinot pienācīgu fiskālo konsolidāciju un pasākumus, ar ko risinātu mājsaimniecību parāda problēmu, vienlaikus saglabājot mājokļu pieejamību cenas ziņā, izmantojot īpašuma nodokļus un pasākumus mājokļu piedāvājuma atbalstam. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Slovākiju un rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Slovākijā nav makroekonomikas nelīdzsvarotības. Jo īpaši pieaug neaizsargātība, kas saistīta ar konkurētspēju, mājokļiem, mājsaimniecību parādu un ārējo bilanci, taču kopumā šķiet, ka tuvākajā nākotnē tā būs ierobežota, un paredzams, ka, normalizējoties ekonomikas apstākļiem, tā mazināsies. Ekonomiku smagi skāra enerģijas cenu šoks strauji augošas inflācijas apstākļos. Pamatinflācija un vienības darbaspēka izmaksu pieaugums ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Lai gan tiek prognozēts, ka tie normalizēsies, pastāv risks, ka varētu būt vajadzīgs laiks, lai mazinātu spiedienu uz izmaksu konkurētspēju, un ka spēcīgs iekšzemes pieprasījums turpinās radīt spiedienu uz maksājumu bilanci. Tekošā konta stāvoklis 2022. gadā ievērojami pasliktinājās, jo palielinājās enerģijas importa cenas, kā arī strauji samazinājās neenerģijas preču neto eksports. Tiek prognozēts, ka tekošā konta deficīts nedaudz nedaudz samazināsies, bet 2023. un 2024. gadā joprojām būs liels arī tad, ja samazināsies enerģijas cenas. Tomēr tiek lēsts, ka ārējie ilgtspējas riski tuvākajā laikā būs ierobežoti. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts šajā un nākamajā gadā būs ievērojams un no 2024. gada tiks koriģēts. Pēc vairāku gadu ievērojama pieauguma mājokļu cenas, šķiet, ir nedaudz pārvērtētas. Tas sakrita ar lielu aizņēmumu apjomu, kas pašlaik samazinās, un mājsaimniecību parāda ievērojamu pieaugumu, kas kopumā rada zināmu risku finanšu stabilitātei. Tomēr banku sektors joprojām ir labi kapitalizēts, ļoti ienesīgs un tajā ir maz ieņēmumus nenesošu aizdevumu. Jāturpina centieni novērst Slovākijas ekonomisko neaizsargātību. Jo īpaši būtu jāierobežo pārmērīgais pieprasījums, lai būtu vieglāk koriģēt tekošā konta deficītu un pamatinflācijas starpību salīdzinājumā ar pārējo eurozonu. To var panākt, nodrošinot pienācīgu fiskālo konsolidāciju un pasākumus, ar ko risinātu mājsaimniecību parāda problēmu, vienlaikus saglabājot mājokļu pieejamību cenas ziņā, izmantojot īpašuma nodokļus un pasākumus mājokļu piedāvājuma atbalstam.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovākijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,4 % no IKP 2021. gadā līdz 2,0 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 61,0 % no IKP 2021. gada beigās līdz 57,8 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Slovākijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā plānoto, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Slovākijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovākijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,4 % no IKP 2021. gadā līdz 2,0 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 61,0 % no IKP 2021. gada beigās līdz 57,8 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Slovākijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā plānoto, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā pārsniegs 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Slovākijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi 2022. gadā bija pabalsti mājsaimniecībām, kuras visvairāk skar augstā inflācija, vienreizējs bērna pabalsta palielinājums, vienreizējs “14. pensijas” maksājums, vienreizēja piemaksa visiem publiskā sektora darbiniekiem un elektroenerģijas un gāzes cenu ierobežošana neregulētiem uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidīto papildu peļņu, proti solidaritātes iemaksa, ko nodrošināja saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1854 (7). Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,2 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,2 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi 2022. gadā bija pabalsti mājsaimniecībām, kuras visvairāk skar augstā inflācija, vienreizējs bērna pabalsta palielinājums, vienreizējs “14. pensijas” maksājums, vienreizēja piemaksa visiem publiskā sektora darbiniekiem un elektroenerģijas un gāzes cenu ierobežošana neregulētiem uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegādātāju negaidīto papildu peļņu, proti solidaritātes iemaksa, ko nodrošināja saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1854 (7). Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,2 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 3,2 % 2021. gadā līdz 0,8 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Slovākijai (8) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Slovākijai (8) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (9) 2022. gadā bija bremzējoša, 1,3 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Slovākija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,2 % no IKP (1,3 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar Savienības struktūrfondu apguves zemo līmeni un īstenoto izdevumu no mehānisma dotācijām atlikšanu. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem (10). Tādējādi Slovākija ir saglabājusi valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bijusi bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,3 procentpunktiem. Tāpēc Slovākija pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (9) 2022. gadā bija bremzējoša, 1,3 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Slovākija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 1,2 % no IKP (1,3 % no IKP 2021. gadā). No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu samazinājums 2022. gadā bija saistīts ar Savienības struktūrfondu apguves zemo līmeni un īstenoto izdevumu no mehānisma dotācijām atlikšanu. Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem (10). Tādējādi Slovākija ir saglabājusi valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bijusi bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,3 procentpunktiem. Tāpēc Slovākija pietiekami kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,3 % un 2024. gadā – par 1,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (1,7 %) un 2024. gadā (2,1 %), kam par iemeslu galvenokārt ir straujāka eksporta atveseļošanās, nekā gaidīts, jo tiek prognozēts, ka piegādes ķēdes vājās vietas izzudīs un Slovākijas galveno eksporta galamērķu ekonomikas perspektīvas uzlabosies. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu un turpmāko periodu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā pieaugs par 1,3 % un 2024. gadā – par 1,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (1,7 %) un 2024. gadā (2,1 %), kam par iemeslu galvenokārt ir straujāka eksporta atveseļošanās, nekā gaidīts, jo tiek prognozēts, ka piegādes ķēdes vājās vietas izzudīs un Slovākijas galveno eksporta galamērķu ekonomikas perspektīvas uzlabosies.

| (18) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies līdz 6,3 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo pasākumus, kas pieņemti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī citus pasākumus, piemēram, nodokļu prēmiju un bērnu pabalstu palielināšanu un vecāku piemaksas ieviešanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 57,8 % 2022. gada beigās līdz 58,7 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 6,1 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 58,3 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies līdz 6,3 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo pasākumus, kas pieņemti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī citus pasākumus, piemēram, nodokļu prēmiju un bērnu pabalstu palielināšanu un vecāku piemaksas ieviešanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 57,8 % 2022. gada beigās līdz 58,7 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 6,1 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 58,3 % 2023. gada beigās.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši elektroenerģijas un gāzes cenu ierobežojumu neregulētiem uzņēmumiem, un jaunus pasākumus, piemēram, elektroenerģijas, gāzes un siltumapgādes piegādes cenu ierobežojumu mājsaimniecībām un regulētiem (maziem) uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensē nodokļi par enerģijas piegādātāju negaidīto papildu peļņu, proti, solidaritātes iemaksa, kas saistīta ar Regulu (ES) 2022/1854, īpaša nodeva ūdens apsaimniekošanas būvniecības uzņēmumam un ieņēmumu maksimālā robeža elektroenerģijas ražotājiem ar pārmērīgi lielu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 2,0 % apmērā no IKP (11). Nešķiet, ka 2023. gadā pasākumi būtu vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā, novērtējot atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (12), mērķorientēti atbalsta pasākumi nav jāņem vērā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām samazināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši elektroenerģijas un gāzes cenu ierobežojumu neregulētiem uzņēmumiem, un jaunus pasākumus, piemēram, elektroenerģijas, gāzes un siltumapgādes piegādes cenu ierobežojumu mājsaimniecībām un regulētiem (maziem) uzņēmumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensē nodokļi par enerģijas piegādātāju negaidīto papildu peļņu, proti, solidaritātes iemaksa, kas saistīta ar Regulu (ES) 2022/1854, īpaša nodeva ūdens apsaimniekošanas būvniecības uzņēmumam un ieņēmumu maksimālā robeža elektroenerģijas ražotājiem ar pārmērīgi lielu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 2,0 % apmērā no IKP (11). Nešķiet, ka 2023. gadā pasākumi būtu vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā, novērtējot atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (12), mērķorientēti atbalsta pasākumi nav jāņem vērā (salīdzinājumā ar 0,2 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2022. gadu budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām samazināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 0,8 % no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Slovākijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Slovākijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Slovākijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Slovākijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Vienlaikus Slovākijai vajadzētu būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Slovākijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 6,2 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (1,3 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 4,4 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,2 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī zemākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu nosaka uz konkrētu mērķi neorientēti enerģētikas pasākumi, pastāvīgs algu pieaugums veselības aprūpes speciālistiem un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) likmju samazinājums pārtikas nozarē un atpūtas nozarē. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,8 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā (14). Slovākija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (15). Tiek plānotas publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, valsts pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijā, kuras mērķis ir palielināt elastību un saīsināt pakalpojumu iegādes laiku, kā arī iesaistīt plašāku piegādātāju loku, ieskaitot mazos un vidējos uzņēmumus. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 6,2 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (1,3 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 4,4 % no IKP. Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu samazinājumu 0,2 % no IKP apmērā mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu. Tas ietver arī zemākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme neizriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu nosaka uz konkrētu mērķi neorientēti enerģētikas pasākumi, pastāvīgs algu pieaugums veselības aprūpes speciālistiem un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) likmju samazinājums pārtikas nozarē un atpūtas nozarē. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,8 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā (14). Slovākija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (15). Tiek plānotas publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, valsts pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijā, kuras mērķis ir palielināt elastību un saīsināt pakalpojumu iegādes laiku, kā arī iesaistīt plašāku piegādātāju loku, ieskaitot mazos un vidējos uzņēmumus.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,7 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanas pasākumu pakāpenisko atcelšanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 59,3 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,8 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 58,7 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 4,7 % no IKP. Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanas pasākumu pakāpenisko atcelšanu. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 59,3 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 4,8 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 58,7 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija arī pieņem, ka 2024. gadā enerģētikas atbalsta pasākumi tiks pilnībā izbeigti. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (16). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (17) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 5,7 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju un saglabājoties varētu izraisīt konkurētspējas zudumu, un stiprināt ārējo pozīciju. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 2 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (16). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus un nepieciešamību samazināt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,7 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (17) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 5,7 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tas arī palīdzēs samazināt pamatinflāciju, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju un saglabājoties varētu izraisīt konkurētspējas zudumu, un stiprināt ārējo pozīciju. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 2 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,5 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, kas izriet no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas, kurus rada pastāvīgi izdevumu pasākumi, piemēram, lielāka kompensācija publiskā sektora darbiniekiem, ģimenes pakete, kas ietver nodokļu prēmiju un lielākus bērnu pabalstus, kā arī vecāku piemaksas ieviešana pensiju reformas ietvaros. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,5 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē prognozētā korekcija ir mazāka nekā ietaupījumi, kas izriet no enerģētikas atbalsta pasākumu pilnīgas izbeigšanas, kurus rada pastāvīgi izdevumu pasākumi, piemēram, lielāka kompensācija publiskā sektora darbiniekiem, ģimenes pakete, kas ietver nodokļu prēmiju un lielākus bērnu pabalstus, kā arī vecāku piemaksas ieviešana pensiju reformas ietvaros.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 5,1 % no IKP 2023. gadā līdz 4,0 % no IKP 2024. gadā. Zemāks investīciju līmenis atspoguļo mazākas investīcijas, ko finansē Savienība, proti, izmantojot struktūrfondus. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Tās ietver nesen apstiprinātu reformu, ar ko ievieš izdevumu maksimālos apjomus, un pensiju reformu, kas arī ir paredzētas atveseļošanas un noturības plānā. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas samazināsies no 5,1 % no IKP 2023. gadā līdz 4,0 % no IKP 2024. gadā. Zemāks investīciju līmenis atspoguļo mazākas investīcijas, ko finansē Savienība, proti, izmantojot struktūrfondus. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Tās ietver nesen apstiprinātu reformu, ar ko ievieš izdevumu maksimālos apjomus, un pensiju reformu, kas arī ir paredzētas atveseļošanas un noturības plānā.

| (27) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu valdības mērķos paredzēts, ka deficīts sasniegs 3,2 % no IKP 2025. gadā un 2,2 % 2026. gadā. Tādējādi paredzams, ka valdības budžeta deficīts 2026. gadā samazināsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, kas ir 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu valdības mērķos paredzēts, ka deficīts sasniegs 3,2 % no IKP 2025. gadā un 2,2 % 2026. gadā. Tādējādi paredzams, ka valdības budžeta deficīts 2026. gadā samazināsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, kas ir 3 % no IKP.

| (28) | Slovākijas nodokļu sistēma liecina par potenciālu reformām ar mērķi palielināt ekonomisko efektivitāti, veicināt vides un fiskālo ilgtspēju un uzlabot taisnīgumu. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm darbaspēka nodokļu slogs zemu atalgotiem darba ņēmējiem ir īpaši augsts. Turpretim vides un īpašuma nodokļu piemērošana netiek pilnībā izmantota. Nodokļu struktūras maiņa varētu atbalstīt izaugsmi un arī palīdzēt veicināt zaļo pārkārtošanos un vides ilgtspēju. Neraugoties uz ekonomikas augsto energointensitāti, ieņēmumi no vides nodokļiem 2021. gadā bija 2,5 %, kas ir tuvu Savienības vidējam rādītājam. Vides maksas, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu un gaisa piesārņojumu, pietiekami neveicina resursu efektīvu izmantošanu un pietiekami nesamazina izmaksas videi un sabiedrībai. Vides nodokļi un maksas netiek indeksēti, un tāpēc zaļie ieņēmumi laika gaitā samazinās. Ceļu nodokļi un transportlīdzekļu reģistrācijas nodevas nepietiekami atspoguļo emisiju intensitāti. Kopumā transporta nodokļu daļa kopējos nodokļu ieņēmumos ir tikai 0,58 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 1 %. Īpašuma nodokļu jomā ieņēmumi no periodiskiem īpašuma nodokļiem 2021. gadā bija salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 1,2 %). Slovākijas rīcībā pašlaik nav pietiekamu datu, lai varētu atjaunināt un indeksēt īpašuma nodokļa bāzi atbilstoši tirgus vērtībai, lai gan tas varētu arī daļēji ierobežot ilgstoši lielo pieprasījumu pēc mājokļiem un no tā izrietošo mājokļu cenu spēcīgo pieaugumu. Turklāt turpmāki centieni vienkāršot nodokļus un uzlabot nodokļu saistību izpildi var palielināt publiskos ieņēmumus un savukārt atbalstīt fiskālo ilgtspēju un uzlabot taisnīgumu. 2020. gadā PVN saistību neizpilde Slovākijā turpināja samazināties. Tā samazinājās no 15 % 2019. gadā līdz 13,9 % no kopējiem prognozētajiem PVN ieņēmumiem 2020. gadā, tomēr tā joprojām pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (9,1 %). Turpmāki uzlabojumi attiecībā uz nodokļu administrēšanu, tostarp elektronisko rēķinu izrakstīšanu, iepriekš aizpildītas nodokļu deklarācijas un vēl lielāka digitalizācija varētu palīdzēt vēl vairāk samazināt nepilnības nodokļu sistēmā. |
| --- | --- |

(28)

Slovākijas nodokļu sistēma liecina par potenciālu reformām ar mērķi palielināt ekonomisko efektivitāti, veicināt vides un fiskālo ilgtspēju un uzlabot taisnīgumu. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm darbaspēka nodokļu slogs zemu atalgotiem darba ņēmējiem ir īpaši augsts. Turpretim vides un īpašuma nodokļu piemērošana netiek pilnībā izmantota. Nodokļu struktūras maiņa varētu atbalstīt izaugsmi un arī palīdzēt veicināt zaļo pārkārtošanos un vides ilgtspēju. Neraugoties uz ekonomikas augsto energointensitāti, ieņēmumi no vides nodokļiem 2021. gadā bija 2,5 %, kas ir tuvu Savienības vidējam rādītājam. Vides maksas, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu un gaisa piesārņojumu, pietiekami neveicina resursu efektīvu izmantošanu un pietiekami nesamazina izmaksas videi un sabiedrībai. Vides nodokļi un maksas netiek indeksēti, un tāpēc zaļie ieņēmumi laika gaitā samazinās. Ceļu nodokļi un transportlīdzekļu reģistrācijas nodevas nepietiekami atspoguļo emisiju intensitāti. Kopumā transporta nodokļu daļa kopējos nodokļu ieņēmumos ir tikai 0,58 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 1 %. Īpašuma nodokļu jomā ieņēmumi no periodiskiem īpašuma nodokļiem 2021. gadā bija salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 1,2 %). Slovākijas rīcībā pašlaik nav pietiekamu datu, lai varētu atjaunināt un indeksēt īpašuma nodokļa bāzi atbilstoši tirgus vērtībai, lai gan tas varētu arī daļēji ierobežot ilgstoši lielo pieprasījumu pēc mājokļiem un no tā izrietošo mājokļu cenu spēcīgo pieaugumu. Turklāt turpmāki centieni vienkāršot nodokļus un uzlabot nodokļu saistību izpildi var palielināt publiskos ieņēmumus un savukārt atbalstīt fiskālo ilgtspēju un uzlabot taisnīgumu. 2020. gadā PVN saistību neizpilde Slovākijā turpināja samazināties. Tā samazinājās no 15 % 2019. gadā līdz 13,9 % no kopējiem prognozētajiem PVN ieņēmumiem 2020. gadā, tomēr tā joprojām pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (9,1 %). Turpmāki uzlabojumi attiecībā uz nodokļu administrēšanu, tostarp elektronisko rēķinu izrakstīšanu, iepriekš aizpildītas nodokļu deklarācijas un vēl lielāka digitalizācija varētu palīdzēt vēl vairāk samazināt nepilnības nodokļu sistēmā.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana līdz šim ir noritējusi labi, tomēr tā saskaras ar dažām turpmākām problēmām. Slovākija iesniedza divus maksājuma pieprasījumus, kas atbilst plāna 30 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un pēc kuriem kopā tika izmaksāti 1,11 miljardi EUR. Slovākija ir bijusi viena no dalībvalstīm ar visstraujāko progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā, tomēr iespējamie šķēršļi administratīvo spēju trūkumu dēļ, kā arī nepieciešamība sākt darbu pie REPowerEU nodaļas papildu pasākumiem, ko Slovākija 2023. gada 26. aprīlī iesniegusi saistībā ar tās plāna grozījumiem, liek vairāk koncentrēties uz īstenošanu. Jaunās REPowerEU nodaļas iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Slovākijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana līdz šim ir noritējusi labi, tomēr tā saskaras ar dažām turpmākām problēmām. Slovākija iesniedza divus maksājuma pieprasījumus, kas atbilst plāna 30 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un pēc kuriem kopā tika izmaksāti 1,11 miljardi EUR. Slovākija ir bijusi viena no dalībvalstīm ar visstraujāko progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā, tomēr iespējamie šķēršļi administratīvo spēju trūkumu dēļ, kā arī nepieciešamība sākt darbu pie REPowerEU nodaļas papildu pasākumiem, ko Slovākija 2023. gada 26. aprīlī iesniegusi saistībā ar tās plāna grozījumiem, liek vairāk koncentrēties uz īstenošanu. Jaunās REPowerEU nodaļas iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Slovākijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (30) | Komisija visus Slovākijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Slovākijā. |
| --- | --- |

(30)

Komisija visus Slovākijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Slovākijā.

| (31) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Slovākijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar enerģētiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Slovākijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar enerģētiku un zaļo pārkārtošanos.

| (32) | Slovākijas progress siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazināšanā pēdējos gados lielā mērā ir apstājies. Valsts joprojām ir strukturāli energoietilpīga ekonomika ar lielu atkarību no fosilo degvielu importa. Slovākijas primārās enerģijas intensitāte 2020. gadā bija aptuveni 80 % virs Savienības vidējā rādītāja, savukārt enerģijas galapatēriņš laikposmā no 2015. līdz 2021. gadam palielinājās par 13,5 %. Slovākija 2022. gadā panāca nelielu progresu enerģijas importa diversifikācijā, taču nav pietiekami izmantoti gāzes taupīšanas pasākumi. Dabasgāzes patēriņš Slovākija laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 1 % (18) salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos piecos gados, ne tuvu nesasniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (19). Slovākija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (20). Kopš 2022. gada vasaras dabasgāzes importa daļa no Krievijas ir samazināta no 85 % līdz aptuveni 50 %. Lai gan atveseļošanas un noturības plānā iekļautās reformas ir ievērojami palielinājušas pieejamo jaudu atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam Slovākijā, tikai neliela daļa no brīvās jaudas ir izmantota, lai savienotu jaunas atjaunīgās enerģijas iekārtas. Atjaunīgo energoresursu ātrāka apguve palīdzētu sasniegt klimata mērķus un samazināt Slovākijas atkarību no fosilo degvielu importa (tai skaitā no Krievijas) un mazinātu enerģētiskās nabadzības risku svārstīgu enerģijas cenu apstākļos. Saules un vēja enerģijas kopējā uzstādītā jauda 2022. gadā bija aptuveni 7 % no kopējās uzstādītās jaudas, kas ir otrs zemākais līmenis Savienībā. |
| --- | --- |

(32)

Slovākijas progress siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazināšanā pēdējos gados lielā mērā ir apstājies. Valsts joprojām ir strukturāli energoietilpīga ekonomika ar lielu atkarību no fosilo degvielu importa. Slovākijas primārās enerģijas intensitāte 2020. gadā bija aptuveni 80 % virs Savienības vidējā rādītāja, savukārt enerģijas galapatēriņš laikposmā no 2015. līdz 2021. gadam palielinājās par 13,5 %. Slovākija 2022. gadā panāca nelielu progresu enerģijas importa diversifikācijā, taču nav pietiekami izmantoti gāzes taupīšanas pasākumi. Dabasgāzes patēriņš Slovākija laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 1 % (18) salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējos piecos gados, ne tuvu nesasniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (19). Slovākija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (20). Kopš 2022. gada vasaras dabasgāzes importa daļa no Krievijas ir samazināta no 85 % līdz aptuveni 50 %. Lai gan atveseļošanas un noturības plānā iekļautās reformas ir ievērojami palielinājušas pieejamo jaudu atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam Slovākijā, tikai neliela daļa no brīvās jaudas ir izmantota, lai savienotu jaunas atjaunīgās enerģijas iekārtas. Atjaunīgo energoresursu ātrāka apguve palīdzētu sasniegt klimata mērķus un samazināt Slovākijas atkarību no fosilo degvielu importa (tai skaitā no Krievijas) un mazinātu enerģētiskās nabadzības risku svārstīgu enerģijas cenu apstākļos. Saules un vēja enerģijas kopējā uzstādītā jauda 2022. gadā bija aptuveni 7 % no kopējās uzstādītās jaudas, kas ir otrs zemākais līmenis Savienībā.

| (33) | Slovākija sava atveseļošanas un noturības plāna ietvaros 2022. gadā īstenoja reformas tirgus modeļa un atjaunīgo energoresursu atbalsta jomā, taču turpmāki pasākumi ļautu ātrāk ieviest atjaunīgos energoresursus, jo īpaši vēja, saules, ģeotermālos, biometāna un ūdeņraža energoresursus. Minētie pasākumi ir atļauju piešķiršanas un administratīvo procedūru vienkāršošana, cita starpā izveidojot administratīvas “vienas pieturas aģentūras” un zonas atjaunīgo energoresursu ražošanai. Slovākijai būtu lietderīgi padarīt efektīvākas atjaunīgo energoresursu tīkla piekļuves procedūras, jo īpaši reformējot jaudas rezervēšanas sistēmu, padarot tīkla pieslēgumu mazāk administratīvi apgrūtinošu un pārskatot tīkla pieslēguma maksas saskaņā ar Savienības kritērijiem un paraugpraksi. Lai pielāgotos arvien pieaugošajam nepastāvīgu atjaunīgo energoresursu apjomam, Slovākijai ir liels potenciāls modernizēt energotīklus (gan pārvades, gan sadales), būvēt jaunas elektroenerģijas krātuves un turpināt tiesiskā regulējuma izstrādi attiecībā uz atjaunīgo ūdeņradi. Turpmāki panākumi ģeotermālās enerģijas un biometāna nozaru attīstībā nodrošinātu aizstājējus dabasgāzei, ko plaši izmanto kā enerģijas avotu centralizētās siltumapgādes sistēmās, kur atjaunojamo siltuma avotu izmantošana joprojām ir nepietiekami attīstīta. |
| --- | --- |

(33)

Slovākija sava atveseļošanas un noturības plāna ietvaros 2022. gadā īstenoja reformas tirgus modeļa un atjaunīgo energoresursu atbalsta jomā, taču turpmāki pasākumi ļautu ātrāk ieviest atjaunīgos energoresursus, jo īpaši vēja, saules, ģeotermālos, biometāna un ūdeņraža energoresursus. Minētie pasākumi ir atļauju piešķiršanas un administratīvo procedūru vienkāršošana, cita starpā izveidojot administratīvas “vienas pieturas aģentūras” un zonas atjaunīgo energoresursu ražošanai. Slovākijai būtu lietderīgi padarīt efektīvākas atjaunīgo energoresursu tīkla piekļuves procedūras, jo īpaši reformējot jaudas rezervēšanas sistēmu, padarot tīkla pieslēgumu mazāk administratīvi apgrūtinošu un pārskatot tīkla pieslēguma maksas saskaņā ar Savienības kritērijiem un paraugpraksi. Lai pielāgotos arvien pieaugošajam nepastāvīgu atjaunīgo energoresursu apjomam, Slovākijai ir liels potenciāls modernizēt energotīklus (gan pārvades, gan sadales), būvēt jaunas elektroenerģijas krātuves un turpināt tiesiskā regulējuma izstrādi attiecībā uz atjaunīgo ūdeņradi. Turpmāki panākumi ģeotermālās enerģijas un biometāna nozaru attīstībā nodrošinātu aizstājējus dabasgāzei, ko plaši izmanto kā enerģijas avotu centralizētās siltumapgādes sistēmās, kur atjaunojamo siltuma avotu izmantošana joprojām ir nepietiekami attīstīta.

| (34) | Lai gan, pateicoties vērienīgajām investīcijām no mehānisma un Kohēzijas fonda, Slovākija virzās uz priekšu dzīvojamo ēku energoefektivitātes jomā, ir jāpieliek lielākas pūles, jo īpaši attiecībā uz publisko un privāto nedzīvojamo ēku pilnīgu renovāciju, kā arī jāveic renovācijas pasākumi, kas mērķorientēti uz enerģētisko nabadzību un neaizsargātām mājsaimniecībām. Slovākijai būtu ieteicams novērst vairākus trūkumus, lai paātrinātu ēku renovāciju un piesaistītu vairāk privāto investīciju, proti: i) pielāgot renovācijas shēmas; ii) sniegt tehnisko palīdzību; iii) izstrādāt “vienas pieturas aģentūras” pieeju; iv) vākt attiecīgus enerģētikas datus par sabiedriskajām ēkām, lai palīdzētu noteikt prioritātes investīcijām; un v) uzlabot koordināciju starp dažādām valsts iestādēm un finansēšanas programmām. Papildu pūles jāpieliek, lai strukturāli risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu, jo īpaši izmantojot īpašas mājokļu renovācijas shēmas un tehnisko un administratīvo palīdzību, ņemot vērā neaizsargāto mājsaimniecību vajadzības, kā arī jāveic reformas un investīcijas sociālajos mājokļos. Lai Slovākija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes mērķu palielināšanai. |
| --- | --- |

(34)

Lai gan, pateicoties vērienīgajām investīcijām no mehānisma un Kohēzijas fonda, Slovākija virzās uz priekšu dzīvojamo ēku energoefektivitātes jomā, ir jāpieliek lielākas pūles, jo īpaši attiecībā uz publisko un privāto nedzīvojamo ēku pilnīgu renovāciju, kā arī jāveic renovācijas pasākumi, kas mērķorientēti uz enerģētisko nabadzību un neaizsargātām mājsaimniecībām. Slovākijai būtu ieteicams novērst vairākus trūkumus, lai paātrinātu ēku renovāciju un piesaistītu vairāk privāto investīciju, proti: i) pielāgot renovācijas shēmas; ii) sniegt tehnisko palīdzību; iii) izstrādāt “vienas pieturas aģentūras” pieeju; iv) vākt attiecīgus enerģētikas datus par sabiedriskajām ēkām, lai palīdzētu noteikt prioritātes investīcijām; un v) uzlabot koordināciju starp dažādām valsts iestādēm un finansēšanas programmām. Papildu pūles jāpieliek, lai strukturāli risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu, jo īpaši izmantojot īpašas mājokļu renovācijas shēmas un tehnisko un administratīvo palīdzību, ņemot vērā neaizsargāto mājsaimniecību vajadzības, kā arī jāveic reformas un investīcijas sociālajos mājokļos. Lai Slovākija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes mērķu palielināšanai.

| (35) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Slovākijā ir viens no augstākajiem nodarbinātības rādītājiem autobūves ražošanā un tērauda rūpniecībā Savienībā, proti, nozarēs, kuras lielā mērā skar zaļā pārkārtošanās. Tajā pašā laikā 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 24 profesijās, kurās vajadzīgas zaļās prasmes, piemēram, izolācijas darbinieki, santehniķi un cauruļvadu montētāji, kā arī elektriķi celtniecībā un ar to saistītiem darbiem. Tāpēc ir vajadzīgas efektīvas politikas sviras, kas paātrinātu zaļo pārkārtošanos visdažādākajās nozarēs, vienlaikus nodrošinot taisnīgumu. |
| --- | --- |

(35)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Slovākijā ir viens no augstākajiem nodarbinātības rādītājiem autobūves ražošanā un tērauda rūpniecībā Savienībā, proti, nozarēs, kuras lielā mērā skar zaļā pārkārtošanās. Tajā pašā laikā 2022. gadā tika ziņots par darbaspēka nepietiekamību 24 profesijās, kurās vajadzīgas zaļās prasmes, piemēram, izolācijas darbinieki, santehniķi un cauruļvadu montētāji, kā arī elektriķi celtniecībā un ar to saistītiem darbiem. Tāpēc ir vajadzīgas efektīvas politikas sviras, kas paātrinātu zaļo pārkārtošanos visdažādākajās nozarēs, vienlaikus nodrošinot taisnīgumu.

| (36) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(36)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (37) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 3. ieteikuma īstenošana Slovākijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un piekto ieteikumu, |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2. un 3. ieteikuma īstenošana Slovākijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro, trešo un piekto ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Slovākijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 5,7 % (22).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Padarīt nodokļu struktūru efektīvāku un vairāk atbalstošu iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei, arī izmantojot vides un īpašuma nodokļu potenciālu. Turpināt stiprināt nodokļu saistību izpildi, cita starpā vēl vairāk digitalizējot nodokļu administrēšanu.

Samazināt ar mājsaimniecību parādu saistītos riskus, atbalstot mājokļu piedāvājumu un paplašinot īres tirgu.

2.

Saglabāt impulsu sava atveseļošanas un noturības plāna stabilai īstenošanai un, ņemot vērā nesen iesniegto papildinājumu, tostarp REPowerEU nodaļu, strauji sākt īstenot attiecīgos pasākumus. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Samazināt ekonomikas atkarību no fosilām degvielām, jo īpaši no dabasgāzes rūpniecībā un siltumapgādē, un dažādot fosilo degvielu importu. Paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz vēja un saules enerģiju un ģeotermālajām un atjaunīgajām gāzēm, saskaņā ar attiecīgajiem ilgtspējas kritērijiem. Vienkāršot atļauju piešķiršanas un administratīvās procedūras atjaunīgo energoresursu izmantošanai, cita starpā izveidojot administratīvas “vienas pieturas aģentūras” un zonas atjaunīgo energoresursu ražošanai. Modernizēt energotīklu un padarīt procedūras atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam efektīvākas un mazāk apgrūtinošas. Paātrināt un stimulēt publisko un privāto ēku pilnīgu renovāciju, risināt enerģētiskās nabadzības problēmu, renovējot mājokļus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, un pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 10156/2021 INIT; ST 10156/2021 ADD 1; ST 10156/2021 COR 1.

6

(7)  Padomes Regula (ES) 2022/1854 (2022. gada 6. oktobris) par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai (OV L 261 I, 7.10.2022., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 121. lpp.).

8

(9)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

9

(10)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

10

(11)  Šis rādītājs atspoguļo minēto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Slovākijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 205. lpp.).

12

(13)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Slovākijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 12,0 %.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

14

(15)  No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,0 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 1,3 procentpunkta apmērā. Prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

15

(16)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

16

(17)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

17

(18)  Datus par Slovākiju pašlaik validē Eurostat.

18

Eurostat

(19)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

19

(20)  Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazināšanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzraudzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).

20

(21)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

21

(22)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,7 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 24. apsvērumā.

22

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/243 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/243

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Somijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2023. gada stabilitātes programmu

(2023/C 312/26)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms ("mehānisms"), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms ("mehānisms"), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Somiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Somijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) ("2023. gada ieteikums par eurozonu") Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenorādīja Somiju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. Padziļināts pārskats attiecīgi nebūtu vajadzīgs. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī atzinumu par Somijas 2023. gada budžeta plāna projektu. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) ("2023. gada ieteikums par eurozonu") Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu "Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam" ("Zaļā kursa industriālais plāns"). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu "ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada", kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu "Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam" ("Zaļā kursa industriālais plāns"). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu "ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada", kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) ("REPowerEU regula") mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) ("REPowerEU regula") mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam ("2023. gada 8. marta paziņojums"). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam ("2023. gada 8. marta paziņojums"). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģijas cenām saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Somija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 29. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Somijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Somija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Somija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2021. gada 29. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Somijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Somija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Somija 2023. gada 23. martā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Somijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Somija 2023. gada 23. martā iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Somijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Somiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Somija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Somija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Somijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Somiju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Somija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Somija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Somijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Somijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 2,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,9 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds palielinājās no 72,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 73,0 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Somijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības parāds 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā bija secināts, ka parāda kritērijs nav ievērots. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Somijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Somijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 2,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,9 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds palielinājās no 72,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 73,0 % 2022. gada beigās. 2023. gada 24. maijā Komisija izdeva ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Somijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības parāds 2022. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā bija secināts, ka parāda kritērijs nav ievērots. Atbilstīgi 2023. gada 8. marta paziņojumam Komisija nav ierosinājusi 2023. gada pavasarī sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras. Pēc tam Komisija paziņoja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu. Somijai tas būtu jāņem vērā 2023. gada budžeta izpildē un 2024. gada budžeta plāna projekta sagatavošanā.

| (13) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija atskaitāmo svārstsatiksmes izdevumu pagaidu palielinājums un mājsaimniecību nodokļu atskaitījumu par siltumapgādes sistēmu renovāciju palielinājums, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija sociālo pabalstu indeksa palielinājums un papildu bērnu pabalstu izmaksa, kuru mērķis bija uzlabot mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem pirktspēju un risināt inflācijas izraisīto izmaksu problēmu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,1 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,0 % 2021. gadā līdz 0,2 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija atskaitāmo svārstsatiksmes izdevumu pagaidu palielinājums un mājsaimniecību nodokļu atskaitījumu par siltumapgādes sistēmu renovāciju palielinājums, savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija sociālo pabalstu indeksa palielinājums un papildu bērnu pabalstu izmaksa, kuru mērķis bija uzlabot mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem pirktspēju un risināt inflācijas izraisīto izmaksu problēmu. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,1 % no IKP. Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,0 % 2021. gadā līdz 0,2 % no IKP 2022. gadā.

| (14) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Somijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(14)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Somijai (7) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija kopumā neitrāla, proti, 0,1 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Somija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,3 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju (9) bija neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Somija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam uz fiskālo nostāju bija pamatā neitrāla ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Tāpēc Somija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija kopumā neitrāla, proti, 0,1 % no IKP, kā ieteikusi Padome. Somija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,3 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētajām investīcijām uz fiskālo nostāju (9) bija neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Somija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam uz fiskālo nostāju bija pamatā neitrāla ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Tāpēc Somija ir pietiekami kontrolējusi valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (16) | 2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. un 2024. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā nedaudz samazināsies, proti, par 0,2 %, un 2024. gadā palielināsies par 1,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir paredzēts pozitīvs reālā IKP pieaugums, proti, par 0,2 % 2023. gadā un par 1,4 % 2024. gadā. Abi prognožu kopumi paredz, ka 2023. gadā galvenais izaugsmes virzītājspēks būs neto eksports, savukārt 2024. gadā paredzams plašāks ekonomikas snieguma uzlabojums, jo paredzams, ka arī iekšzemes pieprasījums atgūsies. |
| --- | --- |

(16)

2023. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. un 2024. gadu atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā nedaudz samazināsies, proti, par 0,2 %, un 2024. gadā palielināsies par 1,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir paredzēts pozitīvs reālā IKP pieaugums, proti, par 0,2 % 2023. gadā un par 1,4 % 2024. gadā. Abi prognožu kopumi paredz, ka 2023. gadā galvenais izaugsmes virzītājspēks būs neto eksports, savukārt 2024. gadā paredzams plašāks ekonomikas snieguma uzlabojums, jo paredzams, ka arī iekšzemes pieprasījums atgūsies.

| (17) | Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies līdz 2,6 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo sociālo pabalstu indeksāciju, centrālās valdības finansējumu vietējām iestādēm, lielākus procentu izdevumus, kā arī papildu aizsardzības izdevumus un ar pētniecību un izstrādi saistītas investīcijas. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 73,0 % 2022. gada beigās līdz 74,4 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 2,6 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 73,9 % 2023. gada beigās. Šī atšķirība ir skaidrojama ar nedaudz lielāku deflatoru Komisijas 2023. gada pavasara prognozē. |
| --- | --- |

(17)

Valdība savā 2023. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies līdz 2,6 % no IKP 2023. gadā. Palielinājums 2023. gadā galvenokārt atspoguļo sociālo pabalstu indeksāciju, centrālās valdības finansējumu vietējām iestādēm, lielākus procentu izdevumus, kā arī papildu aizsardzības izdevumus un ar pētniecību un izstrādi saistītas investīcijas. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 73,0 % 2022. gada beigās līdz 74,4 % 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 2,6 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 73,9 % 2023. gada beigās. Šī atšķirība ir skaidrojama ar nedaudz lielāku deflatoru Komisijas 2023. gada pavasara prognozē.

| (18) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti kopš 2022. gada (jo īpaši – atskaitāmo svārstmigrācijas izdevumu un mājsaimniecību nodokļu atskaitījumu par siltumapgādes sistēmu renovāciju turpmāku pagaidu palielinājumu), un jaunus pasākumus, piemēram, elektroenerģijas rēķinu pagaidu atmaksu un nodokļu atlaides par elektroenerģiju, kā arī pagaidu pievienotās vērtības nodokļa (PVN )likmes samazinājumu elektroenerģijai un pasažieru pārvadājumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensē enerģijas piegādātāju negaidītās papildu peļņas nodokļi, proti, pagaidu peļņas nodoklis elektroenerģijas uzņēmumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,0 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām palielināsies par 0,2 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar 2022. gadu. |
| --- | --- |

(18)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Tie ietver pasākumus, kas pagarināti kopš 2022. gada (jo īpaši – atskaitāmo svārstmigrācijas izdevumu un mājsaimniecību nodokļu atskaitījumu par siltumapgādes sistēmu renovāciju turpmāku pagaidu palielinājumu), un jaunus pasākumus, piemēram, elektroenerģijas rēķinu pagaidu atmaksu un nodokļu atlaides par elektroenerģiju, kā arī pagaidu pievienotās vērtības nodokļa (PVN )likmes samazinājumu elektroenerģijai un pasažieru pārvadājumiem. Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensē enerģijas piegādātāju negaidītās papildu peļņas nodokļi, proti, pagaidu peļņas nodoklis elektroenerģijas uzņēmumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķtiecīgo atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), veidos 0,1 % no IKP 2023. gadā (salīdzinājumā ar 0,0 % no IKP 2022. gadā). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām palielināsies par 0,2 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar 2022. gadu.

| (19) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Somijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Somijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Somijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(19)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Somijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Somijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Somijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,0 % no IKP). 2022. gadā tā kopumā bija neitrāla (– 0,1 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 % no IKP. Tā ietver kopumā stabilas izmaksas saistībā ar mērķtiecīgiem atbalsta pasākumiem pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tas ietver arī augstākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (pieauga par 0,2 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme tikai daļēji izriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu sekmē arī sociālo pabalstu indeksācija, centrālās valdības finansējums vietējām iestādēm, kā arī papildu aizsardzības izdevumi un ar pētniecību un izstrādi saistītas investīcijas. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,4 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,4 procentpunktu apmērā (13). Tāpēc Somija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Somija plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, piemēram, subsīdijas fosilās degvielas apkures katlu nomaiņai, elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktiem un elektrotīkliem, projektam Digirail, kura mērķis ir atjaunot vilcienu kontroles sistēmu, portālam Virtual Finland, kura mērķis ir atvieglot darbaspēka imigrāciju, un reāllaika ekonomikas (RTE) projektam, kura mērķis ir digitalizēt komercdarījumus, un ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,0 % no IKP). 2022. gadā tā kopumā bija neitrāla (– 0,1 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 % no IKP. Tā ietver kopumā stabilas izmaksas saistībā ar mērķtiecīgiem atbalsta pasākumiem pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tas ietver arī augstākas izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (pieauga par 0,2 % no IKP). Tādējādi valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme tikai daļēji izriet no mērķorientētā atbalsta pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspansīvo pieaugumu sekmē arī sociālo pabalstu indeksācija, centrālās valdības finansējums vietējām iestādēm, kā arī papildu aizsardzības izdevumi un ar pētniecību un izstrādi saistītas investīcijas. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. No mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniedza 0,4 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,4 procentpunktu apmērā (13). Tāpēc Somija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Somija plāno finansēt publiskās investīcijas, kas sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, piemēram, subsīdijas fosilās degvielas apkures katlu nomaiņai, elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktiem un elektrotīkliem, projektam Digirail, kura mērķis ir atjaunot vilcienu kontroles sistēmu, portālam Virtual Finland, kura mērķis ir atvieglot darbaspēka imigrāciju, un reāllaika ekonomikas (RTE) projektam, kura mērķis ir digitalizēt komercdarījumus, un ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (21) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā saglabāsies 2,6 % apmērā no IKP. Paredzams, ka nodokļu ieņēmumu pieaugums palēnināsies, savukārt procentu izdevumi būs lielāki. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 76,9 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 2,6 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 76,2 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā saglabāsies 2,6 % apmērā no IKP. Paredzams, ka nodokļu ieņēmumu pieaugums palēnināsies, savukārt procentu izdevumi būs lielāki. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 76,9 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 2,6 % no IKP. Tas atbilst 2023. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 76,2 % 2024. gada beigās.

| (22) | 2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija pašlaik pieņem, ka 2024. gadā tiks pilnībā izbeigti enerģētikas atbalsta pasākumi. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. |
| --- | --- |

(22)

2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt visus enerģētikas atbalsta pasākumus. Komisija pašlaik pieņem, ka 2024. gadā tiks pilnībā izbeigti enerģētikas atbalsta pasākumi. Tam pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.

| (23) | Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,2 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(23)

Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (14). Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP. Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (15) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 2,2 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā. Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.

| (24) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,8 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu. |
| --- | --- |

(24)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,8 %, kas pārsniedz ieteikto pieauguma tempu.

| (25) | Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas 2023. un 2024. gadā saglabāsies 4,5 % apmērā no IKP. Tas atspoguļo valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver veselības un sociālo pakalpojumu reformu, kas ir arī daļa no atveseļošanas un noturības plāna, lai gan aplēses par turpmākiem no reformas izrietošiem ietaupījumiem joprojām ir neskaidras. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas 2023. un 2024. gadā saglabāsies 4,5 % apmērā no IKP. Tas atspoguļo valsts finansētās investīcijas un investīcijas, ko finansē Savienība, konkrēti, izmantojot mehānismu. 2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētās reformas un investīcijas ietver veselības un sociālo pakalpojumu reformu, kas ir arī daļa no atveseļošanas un noturības plāna, lai gan aplēses par turpmākiem no reformas izrietošiem ietaupījumiem joprojām ir neskaidras.

| (26) | 2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2025. gadā palielināsies līdz 3,1 % no IKP un pēc tam līdz 2026. gadam nedaudz samazināsies līdz 2,9 %. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2026. gadā būs mazāks par 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 76,9 % 2024. gada beigās līdz 80,7 % 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(26)

2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2025. gadā palielināsies līdz 3,1 % no IKP un pēc tam līdz 2026. gadam nedaudz samazināsies līdz 2,9 %. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2026. gadā būs mazāks par 3 % no IKP. Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 76,9 % 2024. gada beigās līdz 80,7 % 2026. gada beigās.

| (27) | Somijā ir efektīva un iekļaujoša sociālās drošības sistēma ar augstu sociālās aizsardzības līmeni, taču tā ir sarežģīta un ietver dažus stimulu slazdus. 2020. gadā īpašai parlamentārajai komitejai tika uzdots līdz 2027. gadam izstrādāt sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu. Komiteja 2022. gada janvārī publicēja problēmu apzināšanas darba rezultātus, un 2023. gada martā tā nāca klajā ar starpposma ziņojumu, kurā bija iekļauts 31 priekšlikums par pētījumiem, tiesību aktu izstrādi un attīstības projektiem nākamajām valdībām. Nākamie soļi būtu likumdošanas darba uzsākšana, lai racionalizētu sociālās drošības sistēmu un palielinātu stimulus strādāt, vienlaikus saglabājot sociālo aizsardzību, un paaugstinātu nodarbinātības līmeni. Ir svarīgi turpināt darbu pie sociālā nodrošinājuma sistēmas reformas, lai atbalstītu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti. |
| --- | --- |

(27)

Somijā ir efektīva un iekļaujoša sociālās drošības sistēma ar augstu sociālās aizsardzības līmeni, taču tā ir sarežģīta un ietver dažus stimulu slazdus. 2020. gadā īpašai parlamentārajai komitejai tika uzdots līdz 2027. gadam izstrādāt sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu. Komiteja 2022. gada janvārī publicēja problēmu apzināšanas darba rezultātus, un 2023. gada martā tā nāca klajā ar starpposma ziņojumu, kurā bija iekļauts 31 priekšlikums par pētījumiem, tiesību aktu izstrādi un attīstības projektiem nākamajām valdībām. Nākamie soļi būtu likumdošanas darba uzsākšana, lai racionalizētu sociālās drošības sistēmu un palielinātu stimulus strādāt, vienlaikus saglabājot sociālo aizsardzību, un paaugstinātu nodarbinātības līmeni. Ir svarīgi turpināt darbu pie sociālā nodrošinājuma sistēmas reformas, lai atbalstītu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti.

| (28) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Notiek Somijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana. Tomēr Komisijas un Somijas savstarpējā darbības kārtība vēl nav parakstīta. Šis solis ir nepieciešams, lai iesniegtu pirmo maksājuma pieprasījumu saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu un lai Somija varētu panākt atbilstību saskaņotajam maksājumu pieprasīšanas grafikam. Somija sava atveseļošanas un noturības plāna grozījumu iesniedza 2023. gada janvārī, un Padome to apstiprināja 2023. gada 14. martā. Šis grozījums tika veikts saistībā ar to, ka tika atjaunināta dalībvalstīm pieejamā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma, un tas ietvēra finansējuma proporcionālu samazināšanu visos četros plāna pīlāros. Lai nodrošinātu finansējumu no REPowerEU nodaļas, 2023. gadā ir plānots vēl viens atveseļošanas un noturības plāna grozījums. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Somijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Notiek Somijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana. Tomēr Komisijas un Somijas savstarpējā darbības kārtība vēl nav parakstīta. Šis solis ir nepieciešams, lai iesniegtu pirmo maksājuma pieprasījumu saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu un lai Somija varētu panākt atbilstību saskaņotajam maksājumu pieprasīšanas grafikam. Somija sava atveseļošanas un noturības plāna grozījumu iesniedza 2023. gada janvārī, un Padome to apstiprināja 2023. gada 14. martā. Šis grozījums tika veikts saistībā ar to, ka tika atjaunināta dalībvalstīm pieejamā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma, un tas ietvēra finansējuma proporcionālu samazināšanu visos četros plāna pīlāros. Lai nodrošinātu finansējumu no REPowerEU nodaļas, 2023. gadā ir plānots vēl viens atveseļošanas un noturības plāna grozījums. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Somijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (29) | Komisija visus Somijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Somijā. |
| --- | --- |

(29)

Komisija visus Somijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Somijā.

| (30) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Somijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar prasmju trūkumu, izglītības un apmācības politiku, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(30)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Somijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar prasmju trūkumu, izglītības un apmācības politiku, enerģētikas politiku un zaļo pārkārtošanos.

| (31) | Lai gan Somijas darba tirgus 2022. gadā uzrādīja stabilus rezultātus, brīvo vakanču skaits ir strauji palielinājies, atspoguļojot prasmju neatbilstību un darbaspēka trūkumu dažādās nozarēs, jo īpaši pakalpojumu, būvniecības, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, izglītības, veselības un sociālās aprūpes nozarē. Kvalificēta darbaspēka piedāvājumu ierobežo relatīvi nelielais augstākās izglītības iestāžu absolventu skaits tajās studiju jomās, kurās ir vislielākais pieprasījums darba tirgū, kā arī relatīvi zems darbaspēka imigrācijas līmenis. Tajā pašā laikā terciārās izglītības ieguves rādītājs cilvēkiem vecumā no 25 līdz 34 gadiem ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju. Darbaspēka un prasmju trūkums rada problēmas Somijas konkurētspējai un ilgtermiņa izaugsmei, un to vēl vairāk saasinās sabiedrības novecošana, darbaspēka relatīvi zemā reģionālā mobilitāte un pieaugošais pieprasījums pēc jaunām prasmēm zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā. |
| --- | --- |

(31)

Lai gan Somijas darba tirgus 2022. gadā uzrādīja stabilus rezultātus, brīvo vakanču skaits ir strauji palielinājies, atspoguļojot prasmju neatbilstību un darbaspēka trūkumu dažādās nozarēs, jo īpaši pakalpojumu, būvniecības, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, izglītības, veselības un sociālās aprūpes nozarē. Kvalificēta darbaspēka piedāvājumu ierobežo relatīvi nelielais augstākās izglītības iestāžu absolventu skaits tajās studiju jomās, kurās ir vislielākais pieprasījums darba tirgū, kā arī relatīvi zems darbaspēka imigrācijas līmenis. Tajā pašā laikā terciārās izglītības ieguves rādītājs cilvēkiem vecumā no 25 līdz 34 gadiem ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju. Darbaspēka un prasmju trūkums rada problēmas Somijas konkurētspējai un ilgtermiņa izaugsmei, un to vēl vairāk saasinās sabiedrības novecošana, darbaspēka relatīvi zemā reģionālā mobilitāte un pieaugošais pieprasījums pēc jaunām prasmēm zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā.

| (32) | Somijas jaunais Klimata akts stājās spēkā 2022. gada 1. jūlijā, iekļaujot valsts tiesību aktos Somijas mērķi līdz 2035. gadam kļūt par pirmo no fosilajām degvielām brīvu labklājības sabiedrību, kā arī nosakot klimata mērķrādītājus 2030., 2040. un 2050. gadam. Tomēr Somijas ekonomika joprojām ir viena no energointensīvākajām Savienībā. Galvenās nozares, kurām būs jāpalīdz būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir enerģētika, rūpniecība, transports un būvniecība. 2021. gadā atjaunīgie energoresursi veidoja ievērojamu daļu no Somijas energoresursu struktūras, sasniedzot 43 %, kam sekoja nafta (24 %), kodolenerģija (17 %) un ogles (9 %). Krievija joprojām ir svarīgs kodoldegvielas avots. Dabasgāzes patēriņš Somijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 56 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Somija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(32)

Somijas jaunais Klimata akts stājās spēkā 2022. gada 1. jūlijā, iekļaujot valsts tiesību aktos Somijas mērķi līdz 2035. gadam kļūt par pirmo no fosilajām degvielām brīvu labklājības sabiedrību, kā arī nosakot klimata mērķrādītājus 2030., 2040. un 2050. gadam. Tomēr Somijas ekonomika joprojām ir viena no energointensīvākajām Savienībā. Galvenās nozares, kurām būs jāpalīdz būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir enerģētika, rūpniecība, transports un būvniecība. 2021. gadā atjaunīgie energoresursi veidoja ievērojamu daļu no Somijas energoresursu struktūras, sasniedzot 43 %, kam sekoja nafta (24 %), kodolenerģija (17 %) un ogles (9 %). Krievija joprojām ir svarīgs kodoldegvielas avots. Dabasgāzes patēriņš Somijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 56 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Somija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (16).

| (33) | Problēmas klimata jomas ilgtermiņa mērķu sasniegšanā ir ievērojams privāto un publisko investīciju trūkums galvenajās emisijas radošajās nozarēs, kā arī kavēšanās izvērst investīcijas atjaunīgajos energoresursos, kuru izraisa neizskatīto vides atļauju pieteikumu uzkrāšanās, kurus nepieciešams apstrādāt. Lai novērstu neizskatīto enerģētikas projektu uzkrāšanos un veicinātu papildu prioritāras investīcijas, ir nepieciešama atļauju piešķiršanas procedūru turpmāka racionalizēšana. |
| --- | --- |

(33)

Problēmas klimata jomas ilgtermiņa mērķu sasniegšanā ir ievērojams privāto un publisko investīciju trūkums galvenajās emisijas radošajās nozarēs, kā arī kavēšanās izvērst investīcijas atjaunīgajos energoresursos, kuru izraisa neizskatīto vides atļauju pieteikumu uzkrāšanās, kurus nepieciešams apstrādāt. Lai novērstu neizskatīto enerģētikas projektu uzkrāšanos un veicinātu papildu prioritāras investīcijas, ir nepieciešama atļauju piešķiršanas procedūru turpmāka racionalizēšana.

| (34) | Augstas enerģijas cenas un vērienīgi klimata mērķi prasa ātrākas un lielākas investīcijas dekarbonizācijā. Lai gan elektrotransportlīdzekļu pārdošana pieaug straujāk, nekā gaidīts, ir maz ticams, ka nepieciešamie ieguldījumi turpmākā izvēršanā, jo īpaši lielas noslodzes transportlīdzekļu elektrifikācijā, notiks saskaņā ar tirgus nosacījumiem, ņemot vērā Somijai raksturīgos lielos attālumus un mazapdzīvotos apgabalus. Aptuveni 40 % dzelzceļa tīkla joprojām nav elektrificēti. |
| --- | --- |

(34)

Augstas enerģijas cenas un vērienīgi klimata mērķi prasa ātrākas un lielākas investīcijas dekarbonizācijā. Lai gan elektrotransportlīdzekļu pārdošana pieaug straujāk, nekā gaidīts, ir maz ticams, ka nepieciešamie ieguldījumi turpmākā izvēršanā, jo īpaši lielas noslodzes transportlīdzekļu elektrifikācijā, notiks saskaņā ar tirgus nosacījumiem, ņemot vērā Somijai raksturīgos lielos attālumus un mazapdzīvotos apgabalus. Aptuveni 40 % dzelzceļa tīkla joprojām nav elektrificēti.

| (35) | Lai uzlabotu energoapgādes drošību, varētu stiprināt Somijas elektroenerģijas pārvadi valsts mērogā. Atjaunīgo enerģiju arvien vairāk ražo tālu no patēriņa centriem. Lai gan Somija ir rīkojusies izlēmīgi, lai samazinātu atkarību no Krievijas naftas, ogļu un gāzes importa, viena no divām kodolelektrostacijām Somijā joprojām ir pilnībā atkarīga no Krievijas degvielas. Ir vajadzīgi spēcīgi starpsavienojumi starp Somiju un kaimiņvalstīm, lai nodrošinātu labi funkcionējošu elektroenerģijas tirgu visā reģionā un palielinātu atjaunīgo energoresursu enerģijas paredzamo īpatsvaru energoresursu struktūrā. |
| --- | --- |

(35)

Lai uzlabotu energoapgādes drošību, varētu stiprināt Somijas elektroenerģijas pārvadi valsts mērogā. Atjaunīgo enerģiju arvien vairāk ražo tālu no patēriņa centriem. Lai gan Somija ir rīkojusies izlēmīgi, lai samazinātu atkarību no Krievijas naftas, ogļu un gāzes importa, viena no divām kodolelektrostacijām Somijā joprojām ir pilnībā atkarīga no Krievijas degvielas. Ir vajadzīgi spēcīgi starpsavienojumi starp Somiju un kaimiņvalstīm, lai nodrošinātu labi funkcionējošu elektroenerģijas tirgu visā reģionā un palielinātu atjaunīgo energoresursu enerģijas paredzamo īpatsvaru energoresursu struktūrā.

| (36) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Ziņots, ka Somijā 2022. gadā ir trūcis darbaspēka 37 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai ir vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp par izolētāju, būvinženieru, santehniķu un cauruļvadu montētāju trūkumu. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, šiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. |
| --- | --- |

(36)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Ziņots, ka Somijā 2022. gadā ir trūcis darbaspēka 37 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai ir vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas, tostarp par izolētāju, būvinženieru, santehniķu un cauruļvadu montētāju trūkumu. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, šiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās.

| (37) | Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (17) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(37)

Padome ir izskatījusi 2023. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (17) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (38) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Somijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu, |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai i) 2023. gadā saglabātu parāda atmaksājamību un atturētos no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, veidotu labāk mērķorientētus fiskālos pasākumus augsto enerģijas cenu ietekmes mazināšanai un apsvērtu piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu radītajam spiedienam; ii) uzturētu augstu publisko investīciju līmeni un veicinātu privātās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam; iii) atbalstītu algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu pirktspējas zudumu, vienlaikus ierobežojot otrreizējo ietekmi uz inflāciju, turpinātu uzlabot aktīva darba tirgus politiku un novērstu prasmju trūkumu; iv) uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu, ka enerģijas atbalsts uzņēmumiem ir izmaksu ziņā efektīvs, īslaicīgs un orientēts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ka tas saglabā stimulus zaļās pārkārtošanās realizēšanai; un v) saglabātu makrofinansiālo stabilitāti un uzraudzītu riskus, vienlaikus turpinot darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas. 1., 2., 3. un 4. ieteikuma īstenošana Somijai palīdzēs īstenot 2023. gada ieteikumā par eurozonu izklāstīto pirmo, otro un trešo ieteikumu,

AR ŠO IESAKA Somijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt piesardzīgu fiskālo politiku, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto neto primāro izdevumu nominālo pieaugumu 2024. gadā līdz ne vairāk kā 2,2 % (18).

Saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gada turpināt īstenot vidēja termiņa fiskālo stratēģiju pakāpeniskai un ilgtspējīgai konsolidācijai apvienojumā ar tādām investīcijām un reformām, kas veicina lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Īstenot sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu nolūkā palielināt sociālo pabalstu sistēmas efektivitāti, tādējādi uzlabojot stimulus strādāt, kā arī atbalstīt publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna stabilu īstenošanu un ātri pabeigt REPowerEU nodaļas izstrādi, lai strauji sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Risināt darbaspēka un prasmju trūkuma problēmu, pārkvalificējot darbaspēku un pilnveidojot tā prasmes, kā arī paplašinot augstākās izglītības piedāvājumu, jo īpaši tajās studiju jomās, kurās darba tirgū ir vislielākais pieprasījums.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, tostarp, turpinot paātrināt atļauju piešķiršanas procedūras, un palielināt publiskās un privātās investīcijas rūpniecības un transporta dekarbonizācijā, izmantojot arī elektrifikāciju. Attīstīt enerģētikas infrastruktūru ar mērķi palielināt piegādes drošību, tostarp, stiprinot elektroenerģijas pārvadi. Pastiprināt politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 12524/2021; ST 12524/2021 ADD 1.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 126. lpp.).

7

(8)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

8

(9)  Citiem valsts finansētiem kapitālizdevumiem bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

9

(10)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Somijas valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2022. gada stabilitātes programmu (OV C 334, 1.9.2022., 213. lpp.).

11

(12)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Somijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 5,6 %.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

13

(14)  Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.

14

(15)  Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

16

(17)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

17

(18)  Tiek lēsts, ka tas atbilstu ikgadējam strukturālās budžeta bilances uzlabojumam vismaz 0,3 % apmērā no IKP 2024. gadā, kā aprakstīts 23. apsvērumā.

18

---

| 1.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 312/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 312/252

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 14. jūlijs)

par Zviedrijas 2023. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2023. gada konverģences programmu

(2023/C 312/27)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms (“mehānisms”), stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu dalībvalstīm reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Atbilstīgi Eiropas pusgada prioritātēm mehānisms sekmē ekonomikas un iekļaujošu atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši reformas un investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai un dalībvalstu tautsaimniecību noturības stiprināšanai. Tas arī palīdz stiprināt publiskās finanses un veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, uzlabot teritoriālo kohēziju Savienībā un atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra turpmāko īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no mehānisma.

| (2) | Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Zviedriju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 22. novembrī pieņēma ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2023. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Eiropadome 2023. gada 23. martā apstiprināja 2023. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā izvirzītās prioritātes, kuras ir vērstas uz konkurētspējīgas ilgtspējas četrām dimensijām. Komisija 2022. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī 2023. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja Zviedriju kā vienu no dalībvalstīm, kuras var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība un par kurām būs jāizstrādā padziļināts pārskats. Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2023. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) Padome pieņēma 2023. gada 16. maijā un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2023. gada 13. martā.

| (3) | Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības valstu tautsaimniecības demonstrē ievērojamu noturību, ģeopolitiskajam kontekstam joprojām ir negatīva ietekme. Tā kā Savienība nelokāmi solidarizējas ar Ukrainu, Savienības ekonomikas un sociālās politikas programma ir vērsta uz to, lai īstermiņā mazinātu enerģētikas krīzes negatīvo ietekmi gan uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem un lai turpinātu centienus īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, aizsargātu makroekonomikas stabilitāti un palielinātu noturību vidējā termiņā. Tajā liela uzmanība ir pievērsta arī Savienības konkurētspējas un produktivitātes palielināšanai.

| (4) | Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 1. februārī nāca klajā ar paziņojumu “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (“Zaļā kursa industriālais plāns”). Zaļā kursa industriālā plāna mērķis ir uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju un atbalstīt ātru pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Tas papildina Eiropas zaļā kursa un REPowerEU ietvaros īstenotos centienus. Tā mērķis ir arī veicināt labvēlīgākus apstākļus tādu neto nulles emisiju tehnoloģiju un produktu Savienības ražošanas jaudas izvēršanai, kas vajadzīgi Savienības vērienīgo klimatisko mērķrādītāju sasniegšanai, un nodrošināt piekļuvi attiecīgām kritiski svarīgām izejvielām, tostarp, diversificējot piegādes avotus, pienācīgi izmantojot ģeoloģiskos resursus dalībvalstīs un maksimāli palielinot izejvielu reciklēšanu. Zaļā kursa industriālā plāna pamatā ir četri pīlāri: prognozējama un vienkāršota normatīvā vide, ātrāka piekļuve finansējumam, prasmju pilnveidošana un atvērta tirdzniecība noturīgām piegādes ķēdēm. Komisija 2023. gada 16. martā nāca klajā ar papildu paziņojumu “ES ilgtermiņa konkurētspēja: skatījums pēc 2030. gada”, kas strukturēts atbilstoši deviņiem savstarpēji pastiprinošiem virzītājspēkiem ar mērķi strādāt, lai panāktu izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu. Paziņojumā ir noteiktas politikas prioritātes, kuru mērķis ir aktīvi nodrošināt strukturālus uzlabojumus, mērķtiecīgas investīcijas un regulatīvus pasākumus Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa konkurētspējai. Turpmāk sniegtie ieteikumi palīdz īstenot minētās prioritātes.

| (5) | 2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu. |
| --- | --- |

(5)

2023. gadā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada norises turpinās atbilstoši mehānisma īstenošanai. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, joprojām ir svarīgi pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem ir paredzēts izpildīt visus iepriekšējos gados konkrētām valstīm adresētos attiecīgos ieteikumus vai arī to būtisku daļu. Konkrētām valstīm adresētie 2019., 2020. un 2022. gada ieteikumi joprojām ir vienlīdz svarīgi attiecībā uz atveseļošanas un noturības plāniem, kas pārskatīti, atjaunināti vai grozīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu.

| (6) | 2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem. |
| --- | --- |

(6)

2023. gada 27. februārī pieņemtās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/435 (5) (“REPowerEU regula”) mērķis ir ātri izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilās degvielas importa. Tas veicinās enerģētisko drošību un Savienības energoapgādes dažādošanu, vienlaikus palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, enerģijas uzkrāšanas iespējas un energoefektivitāti. REPowerEU regula sniedz iespēju dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos pievienot jaunu REPowerEU nodaļu, lai tiktu finansētas galvenās reformas un investīcijas, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU mērķus. Minētās reformas un investīcijas arī palīdzēs uzlabot Savienības neto nulles emisiju industrijas konkurētspēju, kā izklāstīts Zaļā kursa industriālajā plānā, un īstenot konkrētām valstīm saistībā ar enerģiju adresētos ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti 2022. gadā un attiecīgā gadījumā 2023. gadā. Ar REPowerEU regulu tiek ieviesta jauna neatmaksājama finansiālā atbalsta kategorija, kas darīta pieejama dalībvalstīm, lai tiktu finansētas jaunas ar enerģētiku saistītas reformas un investīcijas saskaņā ar to atveseļošanas un noturības plāniem.

| (7) | Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģiju saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2023. gada 8. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas fiskālās politikas norādes 2024. gadam (“2023. gada 8. marta paziņojums”). Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstis stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanā un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Komisija atgādināja, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula 2023. gada beigās tiks deaktivēta. Komisija aicināja panākt, lai fiskālā politika 2023.–2024. gadā nodrošinātu parāda atmaksājamību vidējā termiņā un ilgtspējīgā veidā veicinātu potenciālu izaugsmi, un aicināja dalībvalstis savās 2023. gada stabilitātes un konverģences programmās izklāstīt, kā to fiskālie plāni nodrošinās Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) ievērošanu un ticamu un nepārtrauktu parāda samazināšanu vai parāda saglabāšanu piesardzīgā līmenī vidējā termiņā. Komisija arī aicināja dalībvalstis pakāpeniski atteikties no valsts fiskālajiem pasākumiem, kas tika ieviesti, lai aizsargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no enerģijas cenu satricinājuma, sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem. Tā norādīja, ka gadījumā, ja, atkārtojoties ar enerģiju saistītajam spiedienam, būtu nepieciešams pagarināt atbalsta pasākumu darbības laiku, šādiem dalībvalstu pasākumiem vajadzētu būt mērķorientētākiem, atbalstot tieši neaizsargātās mājsaimniecības un uzņēmumus. Komisija norādīja, ka fiskālie ieteikumi būtu izsakāmi skaitļos un diferencējami. Turklāt, kā ierosināts Komisijas 2022. gada 9. novembra paziņojumā par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm, fiskālie ieteikumi tiktu formulēti, pamatojoties uz neto primārajiem izdevumiem. Komisija ieteica visām dalībvalstīm turpināt aizsargāt valsts finansētās investīcijas un nodrošināt mehānisma un citu Savienības fondu efektīvu izmantošanu, jo īpaši, ņemot vērā zaļās un digitālās pārkārtošanās un noturības mērķus. Komisija norādīja, ka ierosinās Padomei 2024. gada pavasarī sākt uz budžeta deficītu balstītas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, pamatojoties uz izpildes datiem par 2023. gadu un ievērojot spēkā esošās tiesību normas.

| (8) | Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2023. gada 26. aprīlī nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem Savienības ekonomikas pārvaldības noteikumu visaptverošas reformas īstenošanai. To galvenais mērķis ir uzlabot valsts parāda atmaksājamību un ar reformu un investīciju palīdzību veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visās dalībvalstīs. Komisijas priekšlikumu mērķis ir uzlabot valstu līdzatbildību, vienkāršot sistēmu un virzīties uz lielāku vidēja termiņa mērķi apvienojumā ar efektīvu un saskaņotāku izpildi. Saskaņā ar Padomes 2023. gada 14. marta secinājumiem par ievirzēm ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformai mērķis ir 2023. gadā pabeigt leģislatīvo darbu.

| (9) | Zviedrija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 4. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Zviedrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Zviedrija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. maijā. Ievērojot Regulas (ES) 2021/241 19. pantu, Komisija novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu saskaņā ar minētās regulas V pielikumā izklāstītajām novērtēšanas vadlīnijām. Padome 2022. gada 4. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā konstatēts, ka Zviedrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Zviedrija 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 28. aprīlī – 2023. gada konverģences programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Zviedrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Zviedrija 2023. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada 28. aprīlī – 2023. gada konverģences programmu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. panta 1. punktam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu 2023. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Zviedrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2023. gada ziņojumu par Zviedriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Zviedrija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Zviedrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Zviedrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2023. gada ziņojumu par Zviedriju publicēja 2023. gada 24. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Zviedrija ir īstenojusi attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, un kā Zviedrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi. Tajā bija arī novērtēts Zviedrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Zviedriju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Zviedrijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrēti, joprojām pastāv neaizsargātība saistībā ar tās nekustamā īpašuma tirgu un lielo privātā sektora parādu. Nekustamā īpašuma cenas ir augstas un vēl nesen pieauga. Mājokļu cenu pieaugums ir cieši saistīts ar privātā sektora parāda pieaugumu. 2022. gadā apstākļos, kad monetārie un finansēšanas nosacījumi kļuva daudz stingrāki, nekustamā īpašuma cenas sāka ievērojami samazināties, kas, kā šķiet, bija sākums uzkrāto ievainojamības faktoru korekcijai. Cenas joprojām ir pārāk augstu novērtētas, un paredzams, ka tās turpinās samazināties. Apgrozījums nekustamā īpašuma sektorā pēdējā laikā ir ievērojami samazinājies, un tā rezultātā ir krities arī pieprasījums pēc jaunbūvētiem mājokļiem. Negatīvās norises līdz šim ir aprobežojušās tikai ar būvniecības un nekustamā īpašuma nozari, kur tagad vērojams straujš kritums pēc gadiem ilgas spēcīgas izaugsmes. Kopumā gaidāms, ka 2023. gadā Zviedrijas ekonomika saruks un monetāro nosacījumu izmaiņas ietekmēs mājsaimniecību un komerciālā nekustamā īpašuma uzņēmumu bilances un to iespējas patērēt un ieguldīt. Paaugstināto procentu likmju ietekme uz hipotekārajiem maksājumiem ir būtiska, jo dominē mainīgās procentu likmes un ļoti ilga termiņa hipotekārie kredīti. Mainīgo apstākļu ietekme uz finanšu nozari ir bijusi ierobežota; nozare ir spēcīga, un tai ir augsta peļņas norma un riska svērtais kapitāla rādītājs, kas, iespējams, kalpo par aizsargvalni pret nekustamā īpašuma nozares problēmu izplatīšanos plašākā ekonomikā, lai arī to lielā mērā ietekmē situācija nekustamā īpašuma tirgū. Politikas progress ir bijis ierobežots. Jo īpaši nodokļu sistēma turpina veicināt mājokļu iegādi, izmantojot zemus regulāros īpašuma nodokļus, un veicina ar aizņēmumiem finansētu mājokļu iegādi, izmantojot hipotekārā kredīta procentu maksājumu ievērojamu atskaitīšanu no nodokļa bāzes. Turklāt ir īstenotas tikai ierobežotas reformas neefektīvajā īres tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Zviedriju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā. Komisija secināja, ka Zviedrijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrēti, joprojām pastāv neaizsargātība saistībā ar tās nekustamā īpašuma tirgu un lielo privātā sektora parādu. Nekustamā īpašuma cenas ir augstas un vēl nesen pieauga. Mājokļu cenu pieaugums ir cieši saistīts ar privātā sektora parāda pieaugumu. 2022. gadā apstākļos, kad monetārie un finansēšanas nosacījumi kļuva daudz stingrāki, nekustamā īpašuma cenas sāka ievērojami samazināties, kas, kā šķiet, bija sākums uzkrāto ievainojamības faktoru korekcijai. Cenas joprojām ir pārāk augstu novērtētas, un paredzams, ka tās turpinās samazināties. Apgrozījums nekustamā īpašuma sektorā pēdējā laikā ir ievērojami samazinājies, un tā rezultātā ir krities arī pieprasījums pēc jaunbūvētiem mājokļiem. Negatīvās norises līdz šim ir aprobežojušās tikai ar būvniecības un nekustamā īpašuma nozari, kur tagad vērojams straujš kritums pēc gadiem ilgas spēcīgas izaugsmes. Kopumā gaidāms, ka 2023. gadā Zviedrijas ekonomika saruks un monetāro nosacījumu izmaiņas ietekmēs mājsaimniecību un komerciālā nekustamā īpašuma uzņēmumu bilances un to iespējas patērēt un ieguldīt. Paaugstināto procentu likmju ietekme uz hipotekārajiem maksājumiem ir būtiska, jo dominē mainīgās procentu likmes un ļoti ilga termiņa hipotekārie kredīti. Mainīgo apstākļu ietekme uz finanšu nozari ir bijusi ierobežota; nozare ir spēcīga, un tai ir augsta peļņas norma un riska svērtais kapitāla rādītājs, kas, iespējams, kalpo par aizsargvalni pret nekustamā īpašuma nozares problēmu izplatīšanos plašākā ekonomikā, lai arī to lielā mērā ietekmē situācija nekustamā īpašuma tirgū. Politikas progress ir bijis ierobežots. Jo īpaši nodokļu sistēma turpina veicināt mājokļu iegādi, izmantojot zemus regulāros īpašuma nodokļus, un veicina ar aizņēmumiem finansētu mājokļu iegādi, izmantojot hipotekārā kredīta procentu maksājumu ievērojamu atskaitīšanu no nodokļa bāzes. Turklāt ir īstenotas tikai ierobežotas reformas neefektīvajā īres tirgū.

| (13) | Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Zviedrijas vispārējās valdības bilance uzlabojās no līdzsvarota budžeta stāvokļa 2021. gadā līdz 0,7 % pārpalikumam 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds saruka no 36,5 % no IKP 2021. gada beigās līdz 33,0 % no IKP 2022. gada beigās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Zviedrijas vispārējās valdības bilance uzlabojās no līdzsvarota budžeta stāvokļa 2021. gadā līdz 0,7 % pārpalikumam 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds saruka no 36,5 % no IKP 2021. gada beigās līdz 33,0 % no IKP 2022. gada beigās.

| (14) | Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija enerģijas nodokļa samazināšana dīzeļdegvielai un benzīnam; savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija elektroenerģijas izmaksu kompensēšana mājsaimniecībām. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,2 % no IKP (7). Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,0 % 2021. gadā līdz 1,1 % no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Šādi fiskālās politikas ieņēmumus samazinoši pasākumi 2022. gadā cita starpā bija enerģijas nodokļa samazināšana dīzeļdegvielai un benzīnam; savukārt šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi cita starpā bija elektroenerģijas izmaksu kompensēšana mājsaimniecībām. Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 0,2 % no IKP (7). Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējušas arī budžeta izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām un kas tiek lēstas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā. Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 2,0 % 2021. gadā līdz 1,1 % no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Zviedrijai (8) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. |
| --- | --- |

(15)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Zviedrijai (8) 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (9) 2022. gadā bija bremzējoša, + 0,4 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Zviedrija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam (10). Tādējādi Zviedrija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam uz fiskālo nostāju bija bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,8 procentpunktiem. Tāpēc Zviedrija kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālās politikas nostāja (9) 2022. gadā bija bremzējoša, + 0,4 % apmērā no IKP, kas bija adekvāti augstās inflācijas apstākļos. Zviedrija atbilstoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko finansē no mehānisma. No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 0,2 % no IKP (0,2 % no IKP 2021. gadā). Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam (10). Tādējādi Zviedrija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam uz fiskālo nostāju bija bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,8 procentpunktiem. Tāpēc Zviedrija kontrolēja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | 2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā samazināsies par 1,0 %, bet 2024. gadā tas atkal pieaugs par 1,2 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē, galvenokārt pateicoties jaunākiem datiem un tāpēc, ka ieguldījumi ārpus būvniecības nozares Komisijas prognozē ir nedaudz mazāk dinamiski, paredzēts, ka reālais IKP 2023. gadā samazināsies par 0,5 % un 2024. gadā pieaugs par 1,1 %. |
| --- | --- |

(17)

2023. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2023. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam atbilst Komisijas 2023. gada pavasara prognozei. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2023. gadā samazināsies par 1,0 %, bet 2024. gadā tas atkal pieaugs par 1,2 %. Savukārt Komisijas 2023. gada pavasara prognozē, galvenokārt pateicoties jaunākiem datiem un tāpēc, ka ieguldījumi ārpus būvniecības nozares Komisijas prognozē ir nedaudz mazāk dinamiski, paredzēts, ka reālais IKP 2023. gadā samazināsies par 0,5 % un 2024. gadā pieaugs par 1,1 %.

| (18) | Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka 2022. gada vispārējās valdības budžeta pārpalikums pasliktināsies līdz deficīta attiecībai 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā. Pasliktināšanās 2023. gadā galvenokārt atspoguļo vājāku ekonomiku un vietējo pašvaldību sektora finanšu pasliktināšanos. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 33,0 % no IKP 2022. gada beigās līdz 31,0 % no IKP 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 0,9 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts – galvenokārt tāpēc, ka Komisija sagaida lielākus publiskos izdevumus, kas cita starpā izriet no lielāka starppatēriņa un sociālajiem pārvedumiem natūrā, kā arī lielākiem procentu izdevumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 31,4 % 2023. gada beigās. |
| --- | --- |

(18)

Valdība savā 2023. gada konverģences programmā plāno, ka 2022. gada vispārējās valdības budžeta pārpalikums pasliktināsies līdz deficīta attiecībai 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā. Pasliktināšanās 2023. gadā galvenokārt atspoguļo vājāku ekonomiku un vietējo pašvaldību sektora finanšu pasliktināšanos. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 33,0 % no IKP 2022. gada beigās līdz 31,0 % no IKP 2023. gada beigās. Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi valdības budžeta deficīts 2023. gadā būs 0,9 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts – galvenokārt tāpēc, ka Komisija sagaida lielākus publiskos izdevumus, kas cita starpā izriet no lielāka starppatēriņa un sociālajiem pārvedumiem natūrā, kā arī lielākiem procentu izdevumiem. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 31,4 % 2023. gada beigās.

| (19) | Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Minētie pasākumi ietver pasākumus, kas pagarināti kopš 2022. gada (jo īpaši enerģijas nodokļa samazināšanu benzīnam un dīzeļdegvielai), un jaunus pasākumus, piemēram, elektroenerģijas izmaksu kompensēšanu mājsaimniecībām, uzņēmumiem un organizācijām. Minēto pasākumu izmaksas kompensē galvenokārt ar ieņēmumiem no pārvades maksām, kā arī, mazākā mērā, ar nodokļiem par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP (11). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķorientēto atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (12), būs 0,0 % no IKP 2023. gadā (atbilstoši 2022. gada rādītājam). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas 2023. gadā kopumā saglabāsies stabilas. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 1,1 % no IKP. |
| --- | --- |

(19)

Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. Minētie pasākumi ietver pasākumus, kas pagarināti kopš 2022. gada (jo īpaši enerģijas nodokļa samazināšanu benzīnam un dīzeļdegvielai), un jaunus pasākumus, piemēram, elektroenerģijas izmaksu kompensēšanu mājsaimniecībām, uzņēmumiem un organizācijām. Minēto pasākumu izmaksas kompensē galvenokārt ar ieņēmumiem no pārvades maksām, kā arī, mazākā mērā, ar nodokļiem par enerģijas piegādātāju negaidītu papildu peļņu. Ņemot vērā minētos ieņēmumus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP (11). Vairākums pasākumu 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem, un tajos nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivitāti. Rezultātā Komisijas 2023. gada pavasara prognozē tiek lēsts, ka mērķorientēto atbalsta pasākumu summa, kas jāņem vērā novērtējumā par atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (12), būs 0,0 % no IKP 2023. gadā (atbilstoši 2022. gada rādītājam). Tiek prognozēts, ka budžeta izmaksas saistībā ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas 2023. gadā kopumā saglabāsies stabilas. Visbeidzot, paredzams, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā labvēlīgi ietekmēs ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas pēc aplēsēm veido 1,1 % no IKP.

| (20) | Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Zviedrijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Zviedrijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Zviedrijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus. |
| --- | --- |

(20)

Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Zviedrijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (13), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Zviedrijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Zviedrijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs kopumā neitrāla (– 0,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (+ 0,4 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs kopumā neitrāla ietekme, kas atbilst – 0,2 % no IKP. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs kopumā neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā (14). Tāpēc Zviedrija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām un enerģētiskajai drošībai, piemēram, investīcijas rūpniecības klimatiskās pārkārtošanās mērķiem un platjoslas tīklu izvēršanai, kuras tiek finansētas no mehānisma un citiem Savienības fondiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs kopumā neitrāla (– 0,1 % no IKP). Fiskālā nostāja 2022. gadā bija bremzējoša (+ 0,4 % no IKP). Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā uz fiskālo nostāju būs kopumā neitrāla ietekme, kas atbilst – 0,2 % no IKP. Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam. Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs kopumā neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā (14). Tāpēc Zviedrija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas. Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām un enerģētiskajai drošībai, piemēram, investīcijas rūpniecības klimatiskās pārkārtošanās mērķiem un platjoslas tīklu izvēršanai, kuras tiek finansētas no mehānisma un citiem Savienības fondiem.

| (22) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 0,6 % no IKP. Pieaugums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomikas lejupslīdi. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP kopumā saglabāsies stabila, 2024. gada beigās sasniedzot 31,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 0,5 % apmērā no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 30,7 % 2024. gada beigās. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 0,6 % no IKP. Pieaugums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomikas lejupslīdi. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP kopumā saglabāsies stabila, 2024. gada beigās sasniedzot 31,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 0,5 % apmērā no IKP. Tas kopumā atbilst 2023. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 30,7 % 2024. gada beigās.

| (23) | 2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem (15). Komisija lēš, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,1 % no IKP, kas atbilst 2023. gada rādītājam. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Tie nesaglabā cenas signālu, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada konverģences programmā ir paredzēts 2024. gadā pakāpeniski izbeigt lielāko daļu no enerģētikas atbalsta pasākumiem (15). Komisija lēš, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,1 % no IKP, kas atbilst 2023. gada rādītājam. Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna. Šķiet, ka enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. Tie nesaglabā cenas signālu, kas rosina samazināt enerģijas pieprasījumu un palielināt energoefektivitāti.

| (24) | 2023. gada konverģences programmā Zviedrija plāno 2023. un 2024. gadā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi –strukturālo budžeta bilanci –1,0 % apmērā no IKP – un saglabāt to visā atlikušajā programmas periodā. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, sagaidāms, ka strukturālajā bilancē 2023. gadā tiks reģistrēts pārpalikums 0,1 % apmērā no IKP un 2024. gadā 0,7 % apmērā no IKP, kas pārsniedz vidēja termiņa budžeta mērķi. |
| --- | --- |

(24)

2023. gada konverģences programmā Zviedrija plāno 2023. un 2024. gadā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi –strukturālo budžeta bilanci –1,0 % apmērā no IKP – un saglabāt to visā atlikušajā programmas periodā. Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, sagaidāms, ka strukturālajā bilancē 2023. gadā tiks reģistrēts pārpalikums 0,1 % apmērā no IKP un 2024. gadā 0,7 % apmērā no IKP, kas pārsniedz vidēja termiņa budžeta mērķi.

| (25) | Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 1,1 %. |
| --- | --- |

(25)

Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valsts finansētie neto primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 1,1 %.

| (26) | Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 4,7 % no IKP 2023. gadā līdz 5,2 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, tostarp, izmantojot mehānismu. 2023. gada konverģences programmā ir minētas reformas un investīcijas, piemēram, paaugstinātie vecuma ierobežojumi pensiju sistēmā, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas palielināsies no 4,7 % no IKP 2023. gadā līdz 5,2 % no IKP 2024. gadā. Lielākas investīcijas atspoguļo lielākas valsts finansētās investīcijas un lielākas investīcijas, ko finansē Savienība, tostarp, izmantojot mehānismu. 2023. gada konverģences programmā ir minētas reformas un investīcijas, piemēram, paaugstinātie vecuma ierobežojumi pensiju sistēmā, kas, paredzams, veicinās fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.

| (27) | 2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts kļūs par pārpalikumu, proti, 0,2 % no IKP 2025. gadā un 1,4 % no IKP līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības bilance atbildīs attiecīgajai Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 31,0 % no IKP 2024. gada beigās līdz 27,7 % no IKP 2026. gada beigās. |
| --- | --- |

(27)

2023. gada konverģences programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts kļūs par pārpalikumu, proti, 0,2 % no IKP 2025. gadā un 1,4 % no IKP līdz 2026. gadam. Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības bilance atbildīs attiecīgajai Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu ir gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 31,0 % no IKP 2024. gada beigās līdz 27,7 % no IKP 2026. gada beigās.

| (28) | Liels privātā sektora parāds un, neraugoties uz dažām nesen veiktām korekcijām, joprojām pārāk augstu novērtētās nekustamā īpašuma cenas veido makroekonomikas nelīdzsvarotību, ar kuru joprojām saistīts haotiskas korekcijas risks. Jaunpienācējiem mājokļu tirgū joprojām ir grūtības iegādāties mājokli, savukārt īres tirgus piedāvā maz alternatīvu un tajā joprojām ir nepieciešamas reformas, lai saīsinātu gaidīšanas sarakstus un veicinātu īres mājokļu būvniecību. Zviedrija ir veikusi ierobežotus politikas pasākumus, lai novērstu nelīdzsvarotību, galveno uzmanību pievēršot makroprudenciālajai politikai un piedāvājuma pasākumiem, kuru mērķis ir atvieglot būvatļauju piešķiršanas procedūras un subsidēt īres dzīvokļu būvniecību. |
| --- | --- |

(28)

Liels privātā sektora parāds un, neraugoties uz dažām nesen veiktām korekcijām, joprojām pārāk augstu novērtētās nekustamā īpašuma cenas veido makroekonomikas nelīdzsvarotību, ar kuru joprojām saistīts haotiskas korekcijas risks. Jaunpienācējiem mājokļu tirgū joprojām ir grūtības iegādāties mājokli, savukārt īres tirgus piedāvā maz alternatīvu un tajā joprojām ir nepieciešamas reformas, lai saīsinātu gaidīšanas sarakstus un veicinātu īres mājokļu būvniecību. Zviedrija ir veikusi ierobežotus politikas pasākumus, lai novērstu nelīdzsvarotību, galveno uzmanību pievēršot makroprudenciālajai politikai un piedāvājuma pasākumiem, kuru mērķis ir atvieglot būvatļauju piešķiršanas procedūras un subsidēt īres dzīvokļu būvniecību.

| (29) | Vispārējais nodokļu slogs īpašumam Zviedrijā joprojām ir samērā zems, pateicoties dāsniem hipotekāro procentu maksājumu atskaitījumiem no nodokļu bāzes un zemiem regulārajiem īpašuma nodokļiem. Politikas izmaiņu ietekmi uz hipotekārajiem maksājumiem pēc nodokļu nomaksas ir grūti novērtēt, jo trūkst datu par individuālu mājsaimniecību aktīviem un saistībām. Šādu datu pieejamība varētu palielināt politikas izstrādes efektivitāti, kas, iespējams, ļautu samazināt šķēršļus iekļūšanai mājokļu tirgū un vienlīdzīgāk sadalīt ar mājokļiem saistīto slogu iedzīvotāju vidū. Īres tirgū no regulētām īres maksām, kas ir zemākas par tirgus cenām, labumu gūst ierobežota mājsaimniecību grupa. Nepastāv saikne starp regulētu īres maksu, kas ir zemāka par tirgus cenu, un mājsaimniecības vajadzībām un ienākumiem. Tā rezultātā ir gari gaidīšanas saraksti, jo īpaši attiecībā uz visvairāk pieprasītajiem īres mājokļiem, un brīvo dzīvokļu rādītājs no starptautiskā viedokļa ir ļoti zems. Efektivitātes pieaugums tiktu panākts, ja īres maksa vairāk atbilstu tirgus cenām, to papildinot ar īres atbalstu, kas balstīts uz ienākumiem un neto bagātību. |
| --- | --- |

(29)

Vispārējais nodokļu slogs īpašumam Zviedrijā joprojām ir samērā zems, pateicoties dāsniem hipotekāro procentu maksājumu atskaitījumiem no nodokļu bāzes un zemiem regulārajiem īpašuma nodokļiem. Politikas izmaiņu ietekmi uz hipotekārajiem maksājumiem pēc nodokļu nomaksas ir grūti novērtēt, jo trūkst datu par individuālu mājsaimniecību aktīviem un saistībām. Šādu datu pieejamība varētu palielināt politikas izstrādes efektivitāti, kas, iespējams, ļautu samazināt šķēršļus iekļūšanai mājokļu tirgū un vienlīdzīgāk sadalīt ar mājokļiem saistīto slogu iedzīvotāju vidū. Īres tirgū no regulētām īres maksām, kas ir zemākas par tirgus cenām, labumu gūst ierobežota mājsaimniecību grupa. Nepastāv saikne starp regulētu īres maksu, kas ir zemāka par tirgus cenu, un mājsaimniecības vajadzībām un ienākumiem. Tā rezultātā ir gari gaidīšanas saraksti, jo īpaši attiecībā uz visvairāk pieprasītajiem īres mājokļiem, un brīvo dzīvokļu rādītājs no starptautiskā viedokļa ir ļoti zems. Efektivitātes pieaugums tiktu panākts, ja īres maksa vairāk atbilstu tirgus cenām, to papildinot ar īres atbalstu, kas balstīts uz ienākumiem un neto bagātību.

| (30) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Lai gan Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāns tika pieņemts tikai 2022. gadā, ir sākta tā īstenošana. Neraugoties uz lēnu sākumu, īstenošana kopumā norit sekmīgi, un šajā posmā apguves risks šķiet ierobežots, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plāna samērā nelielo finanšu piešķīrumu. Darbības kārtība starp Komisiju un Zviedriju tika noslēgta 2023. gada maijā. Paredzams, ka Zviedrija 2023. gada otrajā pusē iesniegs savu pirmo maksājuma pieprasījumu, kurā apvienotas divas daļas. Pašlaik tiek gatavota REPowerEU nodaļa un papildinājums, ņemot vērā nelielu neatmaksājamā atbalsta samazinājumu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Zviedrijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Lai gan Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāns tika pieņemts tikai 2022. gadā, ir sākta tā īstenošana. Neraugoties uz lēnu sākumu, īstenošana kopumā norit sekmīgi, un šajā posmā apguves risks šķiet ierobežots, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plāna samērā nelielo finanšu piešķīrumu. Darbības kārtība starp Komisiju un Zviedriju tika noslēgta 2023. gada maijā. Paredzams, ka Zviedrija 2023. gada otrajā pusē iesniegs savu pirmo maksājuma pieprasījumu, kurā apvienotas divas daļas. Pašlaik tiek gatavota REPowerEU nodaļa un papildinājums, ņemot vērā nelielu neatmaksājamā atbalsta samazinājumu. Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Zviedrijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (31) | Komisija visus Zviedrijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Zviedrijā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija visus Zviedrijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā. Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Zviedrijā.

| (32) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Zviedrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar i) nevienlīdzīgām izglītības iespējām skolēniem ar nelabvēlīgu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi; ii) nepieciešamību labāk integrēt darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošas grupas; iii) nepieciešamību samazināt atkarību no fosilajām degvielām. |
| --- | --- |

(32)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās, Zviedrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar i) nevienlīdzīgām izglītības iespējām skolēniem ar nelabvēlīgu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi; ii) nepieciešamību labāk integrēt darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošas grupas; iii) nepieciešamību samazināt atkarību no fosilajām degvielām.

| (33) | Lai gan Zviedrijā izglītības rezultāti kopumā ir labi, Zviedrijas izglītības sistēmā joprojām pastāv nevienlīdzība. Skolēniem ar nelabvēlīgu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi ir ierobežotas izglītības iespējas, tostarp iespējas attīstīt prasmes, kas vajadzīgas, lai atrastu darbu. Nevienlīdzība izglītībā pieaug un bieži ir saistīta ar iespēju trūkumu migrantu izcelsmes skolēniem, jo īpaši tiem, kas Zviedrijā ieceļojuši nesen, izvēlieties sev tīkamu skolu. Atšķirības vērtēšanas praksē skolās var vēl vairāk pasliktināt izglītības rezultātus. Problēmas joprojām rada kvalificētu skolotāju trūkums, un visvairāk tas attiecas uz speciālās izglītības skolotājiem, mācību priekšmetu skolotājiem obligātajās skolās un profesionālās izglītības skolotājiem vidusskolās. Pastāv iespējas uzlabot izglītības sistēmas struktūru un pārvaldību, tostarp uzņemšanas procesu un vērtēšanas sistēmu, kā arī skolotāju karjeras attīstību. |
| --- | --- |

(33)

Lai gan Zviedrijā izglītības rezultāti kopumā ir labi, Zviedrijas izglītības sistēmā joprojām pastāv nevienlīdzība. Skolēniem ar nelabvēlīgu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi ir ierobežotas izglītības iespējas, tostarp iespējas attīstīt prasmes, kas vajadzīgas, lai atrastu darbu. Nevienlīdzība izglītībā pieaug un bieži ir saistīta ar iespēju trūkumu migrantu izcelsmes skolēniem, jo īpaši tiem, kas Zviedrijā ieceļojuši nesen, izvēlieties sev tīkamu skolu. Atšķirības vērtēšanas praksē skolās var vēl vairāk pasliktināt izglītības rezultātus. Problēmas joprojām rada kvalificētu skolotāju trūkums, un visvairāk tas attiecas uz speciālās izglītības skolotājiem, mācību priekšmetu skolotājiem obligātajās skolās un profesionālās izglītības skolotājiem vidusskolās. Pastāv iespējas uzlabot izglītības sistēmas struktūru un pārvaldību, tostarp uzņemšanas procesu un vērtēšanas sistēmu, kā arī skolotāju karjeras attīstību.

| (34) | Zviedrija joprojām saskaras ar problēmām, integrējot darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošus cilvēkus un migrantu izcelsmes personas, kā arī samazinot atlikušās prasmju nepilnības. Arvien vairāk palielinās izglītības līmeņu atšķirība starp cilvēkiem, kas dzimuši ārpus Savienības, un tiem, kas dzimuši Savienībā, galvenokārt tāpēc, ka arvien vairāk cilvēku, kas dzimuši Savienībā, iegūst terciāro izglītību. Ir palielinājies to personu īpatsvars, kuras priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jo īpaši to studentu vidū, kuri dzimuši ārpus Savienības. Ir jāstiprina līdzdalība mācību pasākumos, lai palīdzētu cilvēkiem no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām attīstīt prasmes, kas ir būtiskas darba tirgum, un palielinātu viņu izredzes atrast darbu. |
| --- | --- |

(34)

Zviedrija joprojām saskaras ar problēmām, integrējot darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošus cilvēkus un migrantu izcelsmes personas, kā arī samazinot atlikušās prasmju nepilnības. Arvien vairāk palielinās izglītības līmeņu atšķirība starp cilvēkiem, kas dzimuši ārpus Savienības, un tiem, kas dzimuši Savienībā, galvenokārt tāpēc, ka arvien vairāk cilvēku, kas dzimuši Savienībā, iegūst terciāro izglītību. Ir palielinājies to personu īpatsvars, kuras priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jo īpaši to studentu vidū, kuri dzimuši ārpus Savienības. Ir jāstiprina līdzdalība mācību pasākumos, lai palīdzētu cilvēkiem no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām attīstīt prasmes, kas ir būtiskas darba tirgum, un palielinātu viņu izredzes atrast darbu.

| (35) | Zviedrijai ir jāpieliek lielākas pūles, lai līdz 2045. gadam sasniegtu valsts mērķi panākt oglekļneitralitāti. Lai gan Zviedrija joprojām ir viena no dalībvalstīm ar vislielāko atjaunīgo energoresursu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā, elektroenerģijas tīkla jaudas un pārvades ierobežojumi nākotnē var radīt šķēršļus atjaunīgo energoresursu turpmākai izvēršanai. 2022. gadā šie ierobežojumi cēla augošās enerģijas cenas rūpniecībai un mājsaimniecībām un ierobežoja saimnieciskās darbības paplašināšanos attālās ģeogrāfiskās vietās. Būtiski ir palielināt elektrotīkla jaudu, jo, kā paredzams, Zviedrijas elektroenerģijas galapatēriņš, pieaugot elektrifikācijas vajadzībām rūpniecības un transporta nozarē, līdz 2045. gadam divkāršosies līdz 300 TWh. Tomēr elektrotīkla būvniecību un nostiprināšanu kavē ilgstošās atļauju piešķiršanas procedūras. Turklāt Zviedrijā ir vienas no ilgstošākajām administratīvajām procedūrām Savienībā atjaunīgo energoresursu, jo īpaši sauszemes vēja enerģijas, projektu izvēršanai. Valdība ir uzsākusi izmeklēšanu par to, kā vienkāršot novērtēšanu vidisko atļauju piešķiršanai saskaņā ar Zviedrijas Vides kodeksu. Tajā pašā laikā trūkst konkrētas politikas rīcības, kas vajadzīga, lai paātrinātu administratīvās procedūras elektrotīkla paplašināšanai un atjaunīgo energoresursu izvēršanai, piemēram, ierobežojot šajās procedūrās iesaistīto iestāžu skaitu un īstenojot vairākas procedūras vienlaikus. Lai samazinātu oglekļa emisijas un enerģijas izmaksas mājsaimniecībām un uzņēmumiem, būtiski ir arī samazināt enerģijas patēriņu, palielinot energoefektivitāti. Runājot par energoefektivitāti, pastāv risks, ka Zviedrija nesasniegs savu nacionālo mērķi 2030. gadā (salīdzinājumā ar 2005. gadu) izmantot enerģiju par 50 % efektīvāk, ja turpināsies laikposmā no 2005. līdz 2020. gadam novērotā enerģijas patēriņa trajektorija. Zviedrija, kuras primārās enerģijas patēriņš 2021. gadā bija 43,8 miljoni tonnu naftas ekvivalenta, joprojām ir viena no dalībvalstīm ar vislielāko enerģijas patēriņu uz vienu iedzīvotāju. Dabasgāzes patēriņš Zviedrijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 37 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Zviedrija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(35)

Zviedrijai ir jāpieliek lielākas pūles, lai līdz 2045. gadam sasniegtu valsts mērķi panākt oglekļneitralitāti. Lai gan Zviedrija joprojām ir viena no dalībvalstīm ar vislielāko atjaunīgo energoresursu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā, elektroenerģijas tīkla jaudas un pārvades ierobežojumi nākotnē var radīt šķēršļus atjaunīgo energoresursu turpmākai izvēršanai. 2022. gadā šie ierobežojumi cēla augošās enerģijas cenas rūpniecībai un mājsaimniecībām un ierobežoja saimnieciskās darbības paplašināšanos attālās ģeogrāfiskās vietās. Būtiski ir palielināt elektrotīkla jaudu, jo, kā paredzams, Zviedrijas elektroenerģijas galapatēriņš, pieaugot elektrifikācijas vajadzībām rūpniecības un transporta nozarē, līdz 2045. gadam divkāršosies līdz 300 TWh. Tomēr elektrotīkla būvniecību un nostiprināšanu kavē ilgstošās atļauju piešķiršanas procedūras. Turklāt Zviedrijā ir vienas no ilgstošākajām administratīvajām procedūrām Savienībā atjaunīgo energoresursu, jo īpaši sauszemes vēja enerģijas, projektu izvēršanai. Valdība ir uzsākusi izmeklēšanu par to, kā vienkāršot novērtēšanu vidisko atļauju piešķiršanai saskaņā ar Zviedrijas Vides kodeksu. Tajā pašā laikā trūkst konkrētas politikas rīcības, kas vajadzīga, lai paātrinātu administratīvās procedūras elektrotīkla paplašināšanai un atjaunīgo energoresursu izvēršanai, piemēram, ierobežojot šajās procedūrās iesaistīto iestāžu skaitu un īstenojot vairākas procedūras vienlaikus. Lai samazinātu oglekļa emisijas un enerģijas izmaksas mājsaimniecībām un uzņēmumiem, būtiski ir arī samazināt enerģijas patēriņu, palielinot energoefektivitāti. Runājot par energoefektivitāti, pastāv risks, ka Zviedrija nesasniegs savu nacionālo mērķi 2030. gadā (salīdzinājumā ar 2005. gadu) izmantot enerģiju par 50 % efektīvāk, ja turpināsies laikposmā no 2005. līdz 2020. gadam novērotā enerģijas patēriņa trajektorija. Zviedrija, kuras primārās enerģijas patēriņš 2021. gadā bija 43,8 miljoni tonnu naftas ekvivalenta, joprojām ir viena no dalībvalstīm ar vislielāko enerģijas patēriņu uz vienu iedzīvotāju. Dabasgāzes patēriņš Zviedrijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 37 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %. Zviedrija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (16).

| (36) | Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Pēdējos gados Zviedrijā ir palielinājies darbaspēka trūkums, un 2022. gadā tas tika ziņots 16 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai nepieciešamas īpašas prasmes vai zināšanas. |
| --- | --- |

(36)

Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku. Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi. Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minētajiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās. Pēdējos gados Zviedrijā ir palielinājies darbaspēka trūkums, un 2022. gadā tas tika ziņots 16 profesijās, kurās zaļās pārkārtošanās īstenošanai nepieciešamas īpašas prasmes vai zināšanas.

| (37) | Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (17) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(37)

Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (17) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (38) | Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un tās veikto novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdzēs novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu un augstām mājokļu cenām, |
| --- | --- |

(38)

Padome ir izskatījusi 2023. gada valsts reformu programmu un 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un tās veikto novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā politika palīdzēs novērst neaizsargātību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu un augstām mājokļu cenām,

AR ŠO IESAKA Zviedrijai 2023. un 2024. gadā rīkoties šādi.

1.

Saglabājot stabilu fiskālo stāvokli 2024. gadā, saglabāt valsts finansētās publiskās investīcijas un nodrošināt mehānisma dotāciju un citu Savienības fondu efektīvu apguvi, jo īpaši, lai veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Laikposmā pēc 2024. gadā turpināt veikt investīcijas un reformas, kas sekmē lielāku ilgtspējīgu izaugsmi, un saglabāt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

Samazināt riskus, kas saistīti ar mājsaimniecību lielo parādu un mājokļu tirgus nelīdzsvarotību, samazinot hipotekārā kredīta procentu maksājumu atskaitīšanu no nodokļa bāzes un/vai palielinot regulāros īpašuma nodokļus, vienlaikus ieviešot piemērotus rīkus labākai politikas novērtēšanai un mērķu noteikšanai. Stimulēt investīcijas dzīvojamo ēku būvniecībā, lai mazinātu visakūtāko nepietiekamību, jo īpaši, likvidējot strukturālos šķēršļus būvniecībai un nodrošinot apbūves zemes piedāvājumu. Uzlabot mājokļu tirgus efektivitāti, tostarp, ieviešot reformas īres tirgū.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna stabilu īstenošanu un ātri pabeigt REPowerEU nodaļu, lai nekavējoties sāktu tās īstenošanu. Turpināt kohēzijas politikas programmu ātru īstenošanu ciešā papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu.

3.

Uzlabot izglītības rezultātus skolēniem ar nelabvēlīgu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi, nodrošinot vienlīdzīgas piekļuves iespējas skolu sistēmā un novēršot kvalificētu skolotāju trūkumu. Veicināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, jo īpaši migrantu izcelsmes cilvēku, prasmju attīstīšanu, pielāgojot resursus un metodes viņu vajadzībām, lai palīdzētu viņiem integrēties darba tirgū.

4.

Samazināt atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, tostarp, paplašinot un modernizējot enerģijas pārvades tīklus, ieviešot reformas, lai vienkāršotu un paātrinātu administratīvās un atļauju piešķiršanas procedūras, uzlabojot energoefektivitāti un pastiprinot politikas centienus, kuru mērķis ir nodrošināt un apgūt zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgās prasmes un kompetences.

Briselē, 2023. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 180, 23.5.2023., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  ST 7772/2022 INIT; ST 7772/2022 ADD 1.

6

(7)  Enerģētikas atbalsta pasākumu bruto budžeta izmaksas 2022. gadā bija gandrīz 0,5 % no IKP, bet no pārvades sistēmas operatora Svenska Kraftnät tika saņemti ievērojami kompensējoši ieņēmumi.

7

Svenska Kraftnät

(8)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 131. lpp.).

8

(9)  Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.

9

(10)  Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bijusi ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

10

(11)  Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Zviedrijas valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2022. gada konverģences programmu (OV C 334, 1.9.2022., 221. lpp.).

12

(13)  Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Zviedrijas potenciālās izlaides pieauguma aplēse vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, nominālā izteiksmē ir 7,7 %.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

14

(15)  Plānots, ka enerģijas nodokļa samazinājums dīzeļdegvielai un benzīnam paliks spēkā no 2023. līdz 2025. gadam.

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

16

(17)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.

17

---