# Den Europæiske Unions L 199/7. j

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 199 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 47. årgang7. juni 2004 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 199

Dansk udgave

Retsforskrifter

47. årgang7. juni 2004

---

| Indhold | | Berigtigelser | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/379/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 2001/471/EF for så vidt angår bakteriologiske undersøgelser i visse kødvirksomheder (EUT L 144 af 30.4.2004) | 1 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/380/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 97/365/EF for så vidt angår optagelse af virksomheder i Island på midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af kødprodukter (EUT L 144 af 30.4.2004) | 3 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/381/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 1999/710/EF for så vidt angår optagelse af virksomheder i Island på midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af hakket kød og tilberedt kød (EUT L 144 af 30.4.2004) | 5 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/382/EF af 26. april 2004 om vedtagelse af Fællesskabets importbeslutninger for bestemte kemikalier i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 304/2003 (EUT L 144 af 30.4.2004) | 7 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/383/EF af 27. april 2004 om brug af finansielle derivatinstrumenter i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EUT L 144 af 30.4.2004) | 24 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/384/EF af 27. april 2004 om visse oplysningselementer i det forenklede prospekt omhandlet i skema C i bilag I til Rådets direktiv 85/611/EØF (EUT L 144 af 30.4.2004) | 30 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/385/EF af 27. april 2004 om overdragelse af støtteforvaltningen til kontorer med ansvar for gennemførelsen af førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i Ungarn i førtiltrædelsesperioden (EUT L 144 af 30.4.2004) | 38 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/386/EF af 28. april 2004 om Fællesskabets finansielle tilskud til Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) med henblik på den OIE-ledede forhandlingsproces i 2004 (EUT L 144 af 30.4.2004) | 40 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/394/EF af 29. april 2004 om resultaterne af risikovurdering og strategier for risikobegrænsning for stofferne acetonitril, acrylamid, acrylonitril, acrylsyre, butadien, hydrogenfluorid, hydrogenperoxid, methacrylsyre, methylmethacrylat, toluen og trichlorbenzen (EUT L 144 af 30.4.2004) | 41 |

Indhold

Berigtigelser

Side

*

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/379/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 2001/471/EF for så vidt angår bakteriologiske undersøgelser i visse kødvirksomheder (EUT L 144 af 30.4.2004)

1

*

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/380/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 97/365/EF for så vidt angår optagelse af virksomheder i Island på midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af kødprodukter (EUT L 144 af 30.4.2004)

3

*

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/381/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 1999/710/EF for så vidt angår optagelse af virksomheder i Island på midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af hakket kød og tilberedt kød (EUT L 144 af 30.4.2004)

5

*

Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/382/EF af 26. april 2004 om vedtagelse af Fællesskabets importbeslutninger for bestemte kemikalier i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 304/2003 (EUT L 144 af 30.4.2004)

7

*

Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/383/EF af 27. april 2004 om brug af finansielle derivatinstrumenter i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EUT L 144 af 30.4.2004)

24

*

Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/384/EF af 27. april 2004 om visse oplysningselementer i det forenklede prospekt omhandlet i skema C i bilag I til Rådets direktiv 85/611/EØF (EUT L 144 af 30.4.2004)

30

*

Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/385/EF af 27. april 2004 om overdragelse af støtteforvaltningen til kontorer med ansvar for gennemførelsen af førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i Ungarn i førtiltrædelsesperioden (EUT L 144 af 30.4.2004)

38

*

Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/386/EF af 28. april 2004 om Fællesskabets finansielle tilskud til Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) med henblik på den OIE-ledede forhandlingsproces i 2004 (EUT L 144 af 30.4.2004)

40

*

Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/394/EF af 29. april 2004 om resultaterne af risikovurdering og strategier for risikobegrænsning for stofferne acetonitril, acrylamid, acrylonitril, acrylsyre, butadien, hydrogenfluorid, hydrogenperoxid, methacrylsyre, methylmethacrylat, toluen og trichlorbenzen (EUT L 144 af 30.4.2004)

41

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

Berigtigelser

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/1

---

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/379/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 2001/471/EF for så vidt angår bakteriologiske undersøgelser i visse kødvirksomheder

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Beslutning 2004/379/EF læses således:

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 26. april 2004

om ændring af beslutning 2001/471/EF for så vidt angår bakteriologiske undersøgelser i visse kødvirksomheder

(meddelt under nummer K(2004) 1519)

(EØS-relevant tekst)

(2004/379/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 64/433/EØF af 26. juni 1964 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fersk kød (1), særlig artikel 10, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Kommissionens beslutning 2001/471/EF (2) skal ledere af kødvirksomheder foretage regelmæssig kontrol af den almindelige produktionshygiejne på deres virksomheder. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Kommissionens beslutning 2001/471/EF (2) skal ledere af kødvirksomheder foretage regelmæssig kontrol af den almindelige produktionshygiejne på deres virksomheder.

| (2) | I beslutningen er der fastsat bestemmelser om bakteriologisk undersøgelse af slagtekroppe af kvæg, svin, får, geder og heste. Det foreskrives, at resultaterne af de bakteriologiske undersøgelser omregnes til daglige logaritmiske middelværdier, så man kan sammenligne dem med de grænseværdier, der er fastsat. |
| --- | --- |

(2)

I beslutningen er der fastsat bestemmelser om bakteriologisk undersøgelse af slagtekroppe af kvæg, svin, får, geder og heste. Det foreskrives, at resultaterne af de bakteriologiske undersøgelser omregnes til daglige logaritmiske middelværdier, så man kan sammenligne dem med de grænseværdier, der er fastsat.

| (3) | Medlemsstaterne anvender for øjeblikket to forskellige metoder til at omregne testresultaterne til en logaritmisk middelværdi, hvilket resulterer i forskellige talværdier. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterne anvender for øjeblikket to forskellige metoder til at omregne testresultaterne til en logaritmisk middelværdi, hvilket resulterer i forskellige talværdier.

| (4) | Gennemførelsen af de bakteriologiske undersøgelser bør harmoniseres i Fællesskabet. Metoden til omregning af resultaterne af de bakteriologiske undersøgelser af kød, jf. beslutning 2001/471/EF, bør derfor fastlægges klart. |
| --- | --- |

(4)

Gennemførelsen af de bakteriologiske undersøgelser bør harmoniseres i Fællesskabet. Metoden til omregning af resultaterne af de bakteriologiske undersøgelser af kød, jf. beslutning 2001/471/EF, bør derfor fastlægges klart.

| (5) | Beslutning 2001/471/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 2001/471/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 2001/471/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning anvendes fra den 20. maj 2004.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. april 2004.

På Kommissionens vegne

David BYRNE

Medlem af Kommissionen

BILAG

I del 1 i bilaget til beslutning 2001/471/EF foretages følgende ændringer:

| 1. | I afsnittet »Mikrobiologiske kriterier for resultater af analyser af prøver udtaget ved den destruktive metode (tabel 1)« affattes første punktum således:
  »De daglige middelværdier af de resulterende logaritmiske værdier bør opdeles i tre kategorier med henblik på proceskontrolvalidering: acceptabel, marginal, uacceptabel.« |
| --- | --- |

1.

I afsnittet »Mikrobiologiske kriterier for resultater af analyser af prøver udtaget ved den destruktive metode (tabel 1)« affattes første punktum således:

»De daglige middelværdier af de resulterende logaritmiske værdier bør opdeles i tre kategorier med henblik på proceskontrolvalidering: acceptabel, marginal, uacceptabel.«

| 2. | Tabel 1 affattes således:
  »Tabel 1
  Daglig middelværdi af de logaritmiske værdier (0) for marginale og uacceptable resultater i forhold til kravene til bakterieenheder hos kvæg, svin, får, geder og heste (cfu/cm2) for prøver udtaget ved den destruktive metode | Acceptabelt interval | Marginalt interval | Uacceptabelt interval |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kvæg/får/ geder/heste | Svin | Kvæg/svin/får/geder/ heste | Kvæg/svin/får/geder/heste |
| Daglig middelværdi af de logaritmiske værdier for | Totalkimtal (TVC) | < 3,5 | < 4,0 | 3,5 (svin: 4,0)
  – 5,0 | > 5,0 |
| Enterobakterier | < 1,5 | < 2,0 | 1,5 (svin: 2,0)
  – 2,5 (svin: 3,0) | > 2,5
  (svin: > 3,0) |
| (3) | Den daglige middelværdi af de logaritmiske værdier beregnes ved først at tage den logaritmiske (log10) værdi af de enkelte undersøgelsesresultater og derefter beregne den aritmetiske middelværdi af disse logaritmiske værdier.« |

2.

Tabel 1 affattes således:

»Tabel 1

Daglig middelværdi af de logaritmiske værdier (0) for marginale og uacceptable resultater i forhold til kravene til bakterieenheder hos kvæg, svin, får, geder og heste (cfu/cm2) for prøver udtaget ved den destruktive metode

Acceptabelt interval

Marginalt interval

Uacceptabelt interval

Kvæg/får/ geder/heste

Svin

Kvæg/svin/får/geder/ heste

Kvæg/svin/får/geder/heste

Daglig middelværdi af de logaritmiske værdier for

Totalkimtal (TVC)

< 3,5

< 4,0

3,5 (svin: 4,0)

– 5,0

> 5,0

Enterobakterier

< 1,5

< 2,0

1,5 (svin: 2,0)

– 2,5 (svin: 3,0)

> 2,5

(svin: > 3,0)

(3)

Den daglige middelværdi af de logaritmiske værdier beregnes ved først at tage den logaritmiske (log10) værdi af de enkelte undersøgelsesresultater og derefter beregne den aritmetiske middelværdi af disse logaritmiske værdier.«

---

(1)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 2012/64. Senest ændret ved direktiv 95/23/EF (EFT L 243 af 11.10.1995, s. 7).

1

(2)  EFT L 165 af 21.6.2001, s. 48.

2

---

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/3

---

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/380/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 97/365/EF for så vidt angår optagelse af virksomheder i Island på midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af kødprodukter

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Beslutning 2004/380/EF læses således:

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 26. april 2004

om ændring af beslutning 97/365/EF for så vidt angår optagelse af virksomheder i Island på midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af kødprodukter

(meddelt under nummer K(2004) 1520)

(EØS-relevant tekst)

(2004/380/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 95/408/EF af 22. juni 1995 om betingelserne for opstilling i en overgangsperiode af midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne kan indføre visse animalske produkter, fiskerivarer og levende toskallede bløddyr (1), særlig artikel 2, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 97/365/EF (2) blev der opstillet midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af produkter med kød af kvæg, svin, hovdyr, får og geder. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 97/365/EF (2) blev der opstillet midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af produkter med kød af kvæg, svin, hovdyr, får og geder.

| (2) | Island har sendt en liste over virksomheder, der fremstiller kødprodukter, og som ifølge myndighederne er i overensstemmelse med EF-reglerne. |
| --- | --- |

(2)

Island har sendt en liste over virksomheder, der fremstiller kødprodukter, og som ifølge myndighederne er i overensstemmelse med EF-reglerne.

| (3) | De pågældende virksomheder bør optages på de lister, der blev opstillet ved beslutning 97/365/EF. |
| --- | --- |

(3)

De pågældende virksomheder bør optages på de lister, der blev opstillet ved beslutning 97/365/EF.

| (4) | Eftersom der endnu ikke er foretaget kontrol på stedet, gælder der ikke nedsat kontrolhyppighed for import fra sådanne virksomheder, jf. artikel 10 i Rådets direktiv 97/78/EF (3). |
| --- | --- |

(4)

Eftersom der endnu ikke er foretaget kontrol på stedet, gælder der ikke nedsat kontrolhyppighed for import fra sådanne virksomheder, jf. artikel 10 i Rådets direktiv 97/78/EF (3).

| (5) | Beslutning 97/365/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 97/365/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 97/365/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning anvendes fra den 7. maj 2004.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. april 2004.

På Kommissionens vegne

David BYRNE

Medlem af Kommissionen

BILAG

I bilaget til beslutning 97/365/EF indsættes følgende i alfabetisk orden efter ISO-landekoden:

»País: Islandia/Land: Island/Land: Island/Χώρα: Iσλάνδια/Country: Iceland/Pays: Islande/Paese: Islanda/Land: IJsland/País: Islandia/Maa: Islanti/Land: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 | Kaupfelag V –Hunvetninga | Hvammstangi | | 6 |
| 23 | Sölufélag A –Hunvetninga | Blonduos | | 6 |
| 31 | Nordlenska | Husavik | | 6 |
| 50 | Kaupfelag Skagfirdinga | Saudarkrokur | | 6« |

1

2

3

4

5

22

Kaupfelag V –Hunvetninga

Hvammstangi

6

23

Sölufélag A –Hunvetninga

Blonduos

6

31

Nordlenska

Husavik

6

50

Kaupfelag Skagfirdinga

Saudarkrokur

6«

---

(1)  EFT L 243 af 11.10.1995, s. 17. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 154 af 12.6.1997, s. 41. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

2

(3)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

3

---

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/5

---

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2004/381/EF af 26. april 2004 om ændring af beslutning 1999/710/EF for så vidt angår optagelse af virksomheder i Island på midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af hakket kød og tilberedt kød

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Beslutning 2004/381/EF læses således:

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 26. april 2004

om ændring af beslutning 1999/710/EF for så vidt angår optagelse af virksomheder i Island på midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af hakket kød og tilberedt kød

(meddelt under nummer K(2004) 1521)

(EØS-relevant tekst)

(2004/381/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 95/408/EF af 22. juni 1995 om betingelserne for opstilling i en overgangsperiode af midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne kan indføre visse animalske produkter, fiskerivarer og levende toskallede bløddyr (1), særlig artikel 2, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 1999/710/EF (2) blev der opstillet midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af hakket kød og tilberedt kød. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 1999/710/EF (2) blev der opstillet midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader import af hakket kød og tilberedt kød.

| (2) | Island har sendt en liste over virksomheder, der fremstiller hakket kød og tilberedt kød, og som ifølge myndighederne er i overensstemmelse med EF-reglerne. |
| --- | --- |

(2)

Island har sendt en liste over virksomheder, der fremstiller hakket kød og tilberedt kød, og som ifølge myndighederne er i overensstemmelse med EF-reglerne.

| (3) | De pågældende virksomheder bør optages på de lister, der blev opstillet ved beslutning 1999/710/EF. |
| --- | --- |

(3)

De pågældende virksomheder bør optages på de lister, der blev opstillet ved beslutning 1999/710/EF.

| (4) | Eftersom der endnu ikke er foretaget kontrol på stedet, gælder der ikke nedsat kontrolhyppighed for import fra sådanne virksomheder, jf. artikel 10 i Rådets direktiv 97/78/EF (3). |
| --- | --- |

(4)

Eftersom der endnu ikke er foretaget kontrol på stedet, gælder der ikke nedsat kontrolhyppighed for import fra sådanne virksomheder, jf. artikel 10 i Rådets direktiv 97/78/EF (3).

| (5) | Beslutning 1999/710/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 1999/710/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 1999/710/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning anvendes fra den 7. maj 2004.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. april 2004.

På Kommissionens vegne

David BYRNE

Medlem af Kommissionen

BILAG

I bilaget til beslutning 1999/710/EF indsættes følgende i alfabetisk orden efter ISO-landekoden:

»País: Islandia/Land: Island/Land: Island/Χώρα: Iσλάνδια/Country: Iceland/Pays: Islande/Paese: Islanda/Land: IJsland/País: Islandia/Maa: Islanti/Land: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 | Kaupfelag V –Hunvetninga | Hvammstangi | | MP | 7 |
| 50 | Kaupfelag Skagfirdinga | Saudarkrokur | | MP | 7« |

1

2

3

4

5

6

22

Kaupfelag V –Hunvetninga

Hvammstangi

MP

7

50

Kaupfelag Skagfirdinga

Saudarkrokur

MP

7«

---

(1)  EFT L 243 af 11.10.1995, s. 17. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EFT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 281 af 4.11.1999, s. 82. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

2

(3)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

3

---

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/7

---

Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/382/EF af 26. april 2004 om vedtagelse af Fællesskabets importbeslutninger for bestemte kemikalier i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 304/2003

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Afgørelse 2004/382/EF læses således:

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 26. april 2004

om vedtagelse af Fællesskabets importbeslutninger for bestemte kemikalier i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 304/2003

(EØS-relevant tekst)

(2004/382/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 304/2003 af 28. januar 2003 om eksport og import af visse farlige kemikalier (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EF) nr. 304/2003 træffer Kommissionen afgørelse på Fællesskabets vegne om, hvorvidt der tillades import til Fællesskabet af hvert kemikalie, som er underlagt proceduren med forudgående informeret samtykke (PIC). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EF) nr. 304/2003 træffer Kommissionen afgørelse på Fællesskabets vegne om, hvorvidt der tillades import til Fællesskabet af hvert kemikalie, som er underlagt proceduren med forudgående informeret samtykke (PIC).

| (2) | De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) og Levnedsmiddel- og Landbrugs-organisation (FAO) er blevet udpeget til at udføre sekretariatsopgaverne i forbindelse med gennemførelsen af den midlertidige PIC-procedure, der blev indført ved slutakten fra de befuldmægtigedes konference om Rotterdam-konventionen om proceduren med forudgående informeret samtykke (»PIC-proceduren«) for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som blev underskrevet den 11. september 1998 og godkendt af Fællesskabet ved Rådets afgørelse af 19. december 2002 om indgåelse på Fællesskabets vegne af Rotterdam-konventionen om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel (2), bl.a. resolutionen om overgangsforanstaltninger som fastsat i slutakten. |
| --- | --- |

(2)

De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) og Levnedsmiddel- og Landbrugs-organisation (FAO) er blevet udpeget til at udføre sekretariatsopgaverne i forbindelse med gennemførelsen af den midlertidige PIC-procedure, der blev indført ved slutakten fra de befuldmægtigedes konference om Rotterdam-konventionen om proceduren med forudgående informeret samtykke (»PIC-proceduren«) for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som blev underskrevet den 11. september 1998 og godkendt af Fællesskabet ved Rådets afgørelse af 19. december 2002 om indgåelse på Fællesskabets vegne af Rotterdam-konventionen om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel (2), bl.a. resolutionen om overgangsforanstaltninger som fastsat i slutakten.

| (3) | Kommissionen, der handler som fælles udpeget myndighed, er forpligtet til at videresende beslutninger om kemikalier til sekretariatet for den midlertidige PIC-procedure på vegne af Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen, der handler som fælles udpeget myndighed, er forpligtet til at videresende beslutninger om kemikalier til sekretariatet for den midlertidige PIC-procedure på vegne af Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater.

| (4) | Det midlertidige sekretariat har anmodet deltagerne i PIC-proceduren om at anvende den særlige formular for svar fra importlandet ved rapporteringen om deres importbeslutninger. |
| --- | --- |

(4)

Det midlertidige sekretariat har anmodet deltagerne i PIC-proceduren om at anvende den særlige formular for svar fra importlandet ved rapporteringen om deres importbeslutninger.

| (5) | Kemikalierne actinolit, amosit, anthophyllit og tremolit, der alle er asbestfibre af amfiboltypen, er tilføjet til den midlertidige PIC-procedure, og Kommissionen har modtaget oplysninger fra det midlertidige sekretariat i form af en beslutningsvejledning (der også omfatter crocidolit-asbest, som allerede var optaget i den midlertidige PIC-procedure, og som var underkastet en endelig fællesskabsbeslutning, der blev offentliggjort i PIC-cirkulære IV, hvori holdningen pr. 31. december 1994 blev afspejlet). Alle disse kemikalier er gradvis blevet forbudt eller underkastet strenge restriktioner i Fællesskabet ved en række reguleringsindgreb, senest ved Kommissionens direktiv 1999/77/EF af 26. juli 1999 (3) om sjette tilpasning til den tekniske udvikling af bilag I til Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (asbest) (4). Der bør derfor træffes en endelig importbeslutning vedrørende actinolit, amosit, anthophyllit og tremolit, og der bør træffes en revideret og ajourført endelig beslutning med hensyn til crocidolit. |
| --- | --- |

(5)

Kemikalierne actinolit, amosit, anthophyllit og tremolit, der alle er asbestfibre af amfiboltypen, er tilføjet til den midlertidige PIC-procedure, og Kommissionen har modtaget oplysninger fra det midlertidige sekretariat i form af en beslutningsvejledning (der også omfatter crocidolit-asbest, som allerede var optaget i den midlertidige PIC-procedure, og som var underkastet en endelig fællesskabsbeslutning, der blev offentliggjort i PIC-cirkulære IV, hvori holdningen pr. 31. december 1994 blev afspejlet). Alle disse kemikalier er gradvis blevet forbudt eller underkastet strenge restriktioner i Fællesskabet ved en række reguleringsindgreb, senest ved Kommissionens direktiv 1999/77/EF af 26. juli 1999 (3) om sjette tilpasning til den tekniske udvikling af bilag I til Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (asbest) (4). Der bør derfor træffes en endelig importbeslutning vedrørende actinolit, amosit, anthophyllit og tremolit, og der bør træffes en revideret og ajourført endelig beslutning med hensyn til crocidolit.

| (6) | Kemikaliet DNOC er tilføjet til den midlertidige PIC-procedure som pesticid, og Kommissionen har modtaget oplysninger herom fra det midlertidige sekretariat i form af en beslutningsvejledning. DNOC er omfattet af Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (6). Ved Kommissionens beslutning 1999/164/EF af 17. februar 1991 om afvisning af at indsætte DNOC i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktive stof (7), blev DNOC udelukket fra bilag I til direktiv 91/414/EØF, og godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette stof, skulle tilbagekaldes senest den 16. august 1999. Der bør derfor træffes en endelig importbeslutning. |
| --- | --- |

(6)

Kemikaliet DNOC er tilføjet til den midlertidige PIC-procedure som pesticid, og Kommissionen har modtaget oplysninger herom fra det midlertidige sekretariat i form af en beslutningsvejledning. DNOC er omfattet af Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (6). Ved Kommissionens beslutning 1999/164/EF af 17. februar 1991 om afvisning af at indsætte DNOC i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktive stof (7), blev DNOC udelukket fra bilag I til direktiv 91/414/EØF, og godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette stof, skulle tilbagekaldes senest den 16. august 1999. Der bør derfor træffes en endelig importbeslutning.

| (7) | Visse pesticidformuleringer i form af pudderpræparater, der indeholder en kombination af benomyl på 7 procent eller derover, carbofuran på 10 procent eller derover og thiram på 15 procent eller derover, er også tilføjet til den midlertidige PIC-procedure. Kommissionen har modtaget oplysninger herom fra det midlertidige sekretariat i form af en beslutningsvejledning. Kemikalierne benomyl, carbofuran og thiram er også omfattet af direktiv 91/414/EØF. Ved Kommissionens beslutning 2002/928/EF af 26. november 2002 om afvisning af at optage benomyl i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktive stof (8), blev benomyl udelukket fra bilag I til direktiv 91/414/EØF, og godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette stof, skulle tilbagekaldes senest den 25. maj 2003. Carbofuran vurderes for øjeblikket inden for rammerne af direktiv 91/414/EØF. I dette direktiv er der fastsat en overgangsperiode, hvor medlemsstaterne kan træffe nationale beslutninger om stoffer og produkter, der er omfattet af direktivet, indtil der er truffet en fællesskabsafgørelse. Ved Kommissionens direktiv 2003/81/EF af 5. september 2003 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage molinat, thiram and ziram som aktive stoffer (9) er thiram optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF og er tilladt anvendt i plantebeskyttelsesmidler under visse betingelser. Thiram er også anmeldt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (10), hvori der fastsættes en overgangsperiode, i hvilken medlemsstaterne i afventning af en fællesskabsafgørelse kan træffe nationale beslutninger om stoffer og produkter, der er omfattet af direktivet. Der bør derfor træffes en foreløbig importbeslutning vedrørende pudderpræparater, der indeholder en kombination af benomyl, carbofuran og thiram i de specificerede koncentrationer eller derover. |
| --- | --- |

(7)

Visse pesticidformuleringer i form af pudderpræparater, der indeholder en kombination af benomyl på 7 procent eller derover, carbofuran på 10 procent eller derover og thiram på 15 procent eller derover, er også tilføjet til den midlertidige PIC-procedure. Kommissionen har modtaget oplysninger herom fra det midlertidige sekretariat i form af en beslutningsvejledning. Kemikalierne benomyl, carbofuran og thiram er også omfattet af direktiv 91/414/EØF. Ved Kommissionens beslutning 2002/928/EF af 26. november 2002 om afvisning af at optage benomyl i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktive stof (8), blev benomyl udelukket fra bilag I til direktiv 91/414/EØF, og godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette stof, skulle tilbagekaldes senest den 25. maj 2003. Carbofuran vurderes for øjeblikket inden for rammerne af direktiv 91/414/EØF. I dette direktiv er der fastsat en overgangsperiode, hvor medlemsstaterne kan træffe nationale beslutninger om stoffer og produkter, der er omfattet af direktivet, indtil der er truffet en fællesskabsafgørelse. Ved Kommissionens direktiv 2003/81/EF af 5. september 2003 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage molinat, thiram and ziram som aktive stoffer (9) er thiram optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF og er tilladt anvendt i plantebeskyttelsesmidler under visse betingelser. Thiram er også anmeldt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (10), hvori der fastsættes en overgangsperiode, i hvilken medlemsstaterne i afventning af en fællesskabsafgørelse kan træffe nationale beslutninger om stoffer og produkter, der er omfattet af direktivet. Der bør derfor træffes en foreløbig importbeslutning vedrørende pudderpræparater, der indeholder en kombination af benomyl, carbofuran og thiram i de specificerede koncentrationer eller derover.

| (8) | De i denne afgørelse fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 29 i Rådets direktiv 67/548/EØF (11), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/59/EF (12) — |
| --- | --- |

(8)

De i denne afgørelse fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 29 i Rådets direktiv 67/548/EØF (11), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/59/EF (12) —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den endelige beslutning om import af kemikalierne actinolit, amosit, anthophyllit, crocidolit og tremolit som fastlagt i svarformularen vedrørende import i bilag I vedtages.

Artikel 2

Den endelige beslutning om import af kemikaliet DNOC som fastlagt i svarformularen vedrørende import i bilag II vedtages.

Artikel 3

Den foreløbige beslutning om import af pesticidpudderpræparater, der indeholder en kombination af benomyl på 7 procent eller derover, carbofuran på 10 procent eller derover og thiram på 15 procent eller derover som fastlagt i svarformularen vedrørende import i bilag III vedtages ligeledes.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. april 2004.

På Kommissionens vegne

Margot WALLSTRÖM

Medlem af Kommissionen

BILAG I

Endelig beslutning om import af kemikalierne actinolit, amosit, anthophyllit, crocidolit og tremolit sammen med en ajourført endelig importbeslutning vedrørende crocidolit til erstatning af en tidligere importbeslutning fra 1994

Image

Image

Image

Image

BILAG II

Endelig importbeslutning for kemikaliet DNOC

Image

Image

Image

Image

BILAG III

Foreløbig importbeslutning vedrørende pesticidformuleringer i form af fint pulver indeholdende en kombination af benomyl på 7 procent eller derover, carbofuran på 10 procent eller derover og thiram på 15 procent eller derover

Image

Image

Image

Image

---

(1)  EFT L 63 af 6.3.2003, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 775/2004 (EFT L 123 af 27.4.2004, s. 27).

1

(2)  EFT L 63 af 6.3.2003, s. 27.

2

(3)  EFT L 207 af 6.8.1999, s. 18.

3

(4)  EFT L 262 af 27.9.1976, s. 24

4

(5)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

5

(6)  EFT L 122 af 16.5.2003, s. 1.

6

(7)  EFT L 54 af 2.3.1999, s. 21.

7

(8)  EFT L 322 af 27.11.2002, s. 53.

8

(9)  EFT L 224 af 6.9.2003, s. 29.

9

(10)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

10

(11)  EFT 196 af 16.8.1967, s. 1.

11

(12)  EFT L 225 af 21.8.2001, s. 1.

12

---

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/24

---

Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/383/EF af 27. april 2004 om brug af finansielle derivatinstrumenter i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Henstilling 2004/383/EF læses således:

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 27. april 2004

om brug af finansielle derivatinstrumenter i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)

(meddelt under nummer K(2004) 1541/1)

(EØS-relevant tekst)

(2004/383/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | En af målsætningerne med ændringerne af Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (1), som blev gennemført ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/108/EF (2), var at give investeringsinstitutter mulighed for at investere i en bredere vifte af værdipapirer og at lade dem anvende moderne investeringsteknikker. Denne udvidelse af tilladte investeringer omfatter ikke blot pengemarkedsinstrumenter, bankindskud, andele i investeringsinstitutter og andre kollektive investeringsselskaber. Investeringsinstitutterne kan nu også lade finansielle derivatinstrumenter indgå i deres generelle investeringspolitik, og ikke kun til dækningsformål. |
| --- | --- |

(1)

En af målsætningerne med ændringerne af Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (1), som blev gennemført ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/108/EF (2), var at give investeringsinstitutter mulighed for at investere i en bredere vifte af værdipapirer og at lade dem anvende moderne investeringsteknikker. Denne udvidelse af tilladte investeringer omfatter ikke blot pengemarkedsinstrumenter, bankindskud, andele i investeringsinstitutter og andre kollektive investeringsselskaber. Investeringsinstitutterne kan nu også lade finansielle derivatinstrumenter indgå i deres generelle investeringspolitik, og ikke kun til dækningsformål.

| (2) | Et andet formål med disse ændringer var at sikre beskyttelsen af investorerne. Med direktiv 85/611/EØF og senere ændringer fastlægges således et system med risikobegrænsning. Med henblik på at sikre at risici i forbindelse med de nye klasser af finansielle instrumenter, især for så vidt angår derivater, overvåges, måles og administreres forsvarligt og nøjagtigt, skal administrations- eller investeringsselskaber anvende fornuftige risikostyringsprocesser under de kompetente myndigheders tilsyn. Disse risikovurderingsprocesser bør især gøre det muligt til enhver tid at måle og styre positionsrisici og deres konsekvenser for porteføljens samlede risikoprofil. Administrations- eller investeringsselskaber skal også anvende processer, der sætter dem i stand til at foretage nøjagtige og uafhængige vurderinger af »over the counter-derivater« (OTC). Ifølge bestemmelserne i direktiv 85/611/EØF skal medlemsstaterne etablere et tilstrækkeligt system til risikovurdering og -styring af investeringsinstitutterne. For at lette udviklingen af et sådant system og for at sikre en harmoniseret fremgangsmåde bør der foreslås en række fælles principper for risikovurdering. |
| --- | --- |

(2)

Et andet formål med disse ændringer var at sikre beskyttelsen af investorerne. Med direktiv 85/611/EØF og senere ændringer fastlægges således et system med risikobegrænsning. Med henblik på at sikre at risici i forbindelse med de nye klasser af finansielle instrumenter, især for så vidt angår derivater, overvåges, måles og administreres forsvarligt og nøjagtigt, skal administrations- eller investeringsselskaber anvende fornuftige risikostyringsprocesser under de kompetente myndigheders tilsyn. Disse risikovurderingsprocesser bør især gøre det muligt til enhver tid at måle og styre positionsrisici og deres konsekvenser for porteføljens samlede risikoprofil. Administrations- eller investeringsselskaber skal også anvende processer, der sætter dem i stand til at foretage nøjagtige og uafhængige vurderinger af »over the counter-derivater« (OTC). Ifølge bestemmelserne i direktiv 85/611/EØF skal medlemsstaterne etablere et tilstrækkeligt system til risikovurdering og -styring af investeringsinstitutterne. For at lette udviklingen af et sådant system og for at sikre en harmoniseret fremgangsmåde bør der foreslås en række fælles principper for risikovurdering.

| (3) | I UCITS-kontaktudvalget var der enighed om fordelene ved at formulere grundlæggende principper, som medlemsstaterne bør tage højde for. Disse principper bør hjælpe medlemsstaterne med at sikre en tilsvarende og effektiv investorbeskyttelse i hele Fællesskabet og skabe lige vilkår for investeringsinstitutter og produkter, der reguleres i forskellige retsområder. |
| --- | --- |

(3)

I UCITS-kontaktudvalget var der enighed om fordelene ved at formulere grundlæggende principper, som medlemsstaterne bør tage højde for. Disse principper bør hjælpe medlemsstaterne med at sikre en tilsvarende og effektiv investorbeskyttelse i hele Fællesskabet og skabe lige vilkår for investeringsinstitutter og produkter, der reguleres i forskellige retsområder.

| (4) | Hvad angår loftet over den samlede eksponering i forbindelse med derivater, der er fastsat i artikel 21, stk. 3, tredje led, i direktiv 85/611/EØF, og maksimum for lånetransaktioner i samme direktivs artikel 36, stk. 2, bør det stå klart, hvilken grad af eksponering et investeringsinstitut maksimalt må udsætte sig for. |
| --- | --- |

(4)

Hvad angår loftet over den samlede eksponering i forbindelse med derivater, der er fastsat i artikel 21, stk. 3, tredje led, i direktiv 85/611/EØF, og maksimum for lånetransaktioner i samme direktivs artikel 36, stk. 2, bør det stå klart, hvilken grad af eksponering et investeringsinstitut maksimalt må udsætte sig for.

| (5) | Et investeringsinstituts samlede eksponering bør vurderes på grundlag af både investeringsinstituttets risiko for misligholdelse og den gearing, der skyldes brug af finansielle derivatinstrumenter. Det bør derfor sikres, at et investeringsinstituts markedsrisiko måles hensigtsmæssigt. Derfor er det nødvendigt at anbefale mulige metoder til at vurdere markedsrisici ved at skabe klarhed om betingelserne for brugen af de følgende metodologier: eksponeringsmetoden, »value at risk-metoden« (VaR-metoden) og »stress tests«. |
| --- | --- |

(5)

Et investeringsinstituts samlede eksponering bør vurderes på grundlag af både investeringsinstituttets risiko for misligholdelse og den gearing, der skyldes brug af finansielle derivatinstrumenter. Det bør derfor sikres, at et investeringsinstituts markedsrisiko måles hensigtsmæssigt. Derfor er det nødvendigt at anbefale mulige metoder til at vurdere markedsrisici ved at skabe klarhed om betingelserne for brugen af de følgende metodologier: eksponeringsmetoden, »value at risk-metoden« (VaR-metoden) og »stress tests«.

| (6) | Af samme årsag vil det være hensigtsmæssigt at anbefale en række elementer til den metode, der skal anvendes til at bedømme gearingen af et investeringsinstituts portefølje, der skyldes brug af finansielle derivatinstrumenter. |
| --- | --- |

(6)

Af samme årsag vil det være hensigtsmæssigt at anbefale en række elementer til den metode, der skal anvendes til at bedømme gearingen af et investeringsinstituts portefølje, der skyldes brug af finansielle derivatinstrumenter.

| (7) | I henhold til artikel 21, stk. 3, andet led, i direktiv 85/611/EØF skal et investeringsinstituts eksponering ikke kun beregnes under hensyntagen til de underliggende aktiver, men også til modpartsrisikoen, fremtidige markedsbevægelser og den tid, der er til rådighed ved afslutning af positionerne. Hvad angår modpartsrisiko i forbindelse med OTC-derivater, fastsættes særlige bestemmelser i direktivets artikel 22, stk. 1, andet led. I lyset af disse krav vil det være hensigtsmæssigt at skabe klarhed om beregningsmetoden for modpartsrisikoen i forbindelse med finansielle derivatinstrumenter og dens forbindelse med de metoder og kriterier, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (3). |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 21, stk. 3, andet led, i direktiv 85/611/EØF skal et investeringsinstituts eksponering ikke kun beregnes under hensyntagen til de underliggende aktiver, men også til modpartsrisikoen, fremtidige markedsbevægelser og den tid, der er til rådighed ved afslutning af positionerne. Hvad angår modpartsrisiko i forbindelse med OTC-derivater, fastsættes særlige bestemmelser i direktivets artikel 22, stk. 1, andet led. I lyset af disse krav vil det være hensigtsmæssigt at skabe klarhed om beregningsmetoden for modpartsrisikoen i forbindelse med finansielle derivatinstrumenter og dens forbindelse med de metoder og kriterier, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (3).

| (8) | I henhold til artikel 21, stk. 3, tredje led, i direktiv 85/611/EØF skal eksponeringen ved det underliggende finansielle derivatinstrument indgå i beregningen af udsteders investeringsgrænser ifølge direktivets artikel 22. Ifølge samme bestemmelse kan medlemsstaterne tillade, at et investeringsinstitut investerer i indeksbaserede derivater, uden at disse investeringer skal indgå i de investeringsgrænser, der er fastsat i artikel 22. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at anbefale standarder for anvendelsen af udsteders investeringsgrænser, for så vidt angår finansielle derivatinstrumenter. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 21, stk. 3, tredje led, i direktiv 85/611/EØF skal eksponeringen ved det underliggende finansielle derivatinstrument indgå i beregningen af udsteders investeringsgrænser ifølge direktivets artikel 22. Ifølge samme bestemmelse kan medlemsstaterne tillade, at et investeringsinstitut investerer i indeksbaserede derivater, uden at disse investeringer skal indgå i de investeringsgrænser, der er fastsat i artikel 22. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at anbefale standarder for anvendelsen af udsteders investeringsgrænser, for så vidt angår finansielle derivatinstrumenter.

| (9) | Udækkede salg omfatter alle transaktioner, hvor investeringsinstituttet udsættes for den risiko, at det skal købe værdipapirer til en højere kurs, end værdipapirerne leveres til, og risikoen for, at det ikke kan levere det underliggende finansielle instrument, når transaktionen skal afsluttes. Disse risici er altid relevante for transaktioner, hvor investeringsinstituttet tvinges til at købe værdipapirer på markedet for at kunne opfylde sine forpligtelser. I sådanne tilfælde udsættes investeringsinstituttet for den risiko, at det ikke eller kun delvist kan opfylde sine forpligtelser i henhold til betingelserne for en finansiel derivattransaktion. I artikel 42 i direktiv 85/611/EØF forbydes udækkede salg således generelt med henblik på at undgå, at investeringsinstitutter lider svære tab. I en transaktion, hvori der indgår finansielle derivatinstrumenter med samme profil som et udækket salg, har de risici, der typisk forbindes med udækkede salg, imidlertid ikke altid samme relevans. Det er derfor hensigtsmæssigt at skabe klarhed om udækkede salg i forbindelse med finansielle derivatinstrumenter og anbefale kriterier, der skal gælde for dækning af derivattransaktioner med henblik på at lette overholdelsen af artikel 42. |
| --- | --- |

(9)

Udækkede salg omfatter alle transaktioner, hvor investeringsinstituttet udsættes for den risiko, at det skal købe værdipapirer til en højere kurs, end værdipapirerne leveres til, og risikoen for, at det ikke kan levere det underliggende finansielle instrument, når transaktionen skal afsluttes. Disse risici er altid relevante for transaktioner, hvor investeringsinstituttet tvinges til at købe værdipapirer på markedet for at kunne opfylde sine forpligtelser. I sådanne tilfælde udsættes investeringsinstituttet for den risiko, at det ikke eller kun delvist kan opfylde sine forpligtelser i henhold til betingelserne for en finansiel derivattransaktion. I artikel 42 i direktiv 85/611/EØF forbydes udækkede salg således generelt med henblik på at undgå, at investeringsinstitutter lider svære tab. I en transaktion, hvori der indgår finansielle derivatinstrumenter med samme profil som et udækket salg, har de risici, der typisk forbindes med udækkede salg, imidlertid ikke altid samme relevans. Det er derfor hensigtsmæssigt at skabe klarhed om udækkede salg i forbindelse med finansielle derivatinstrumenter og anbefale kriterier, der skal gælde for dækning af derivattransaktioner med henblik på at lette overholdelsen af artikel 42.

| (10) | Denne henstilling er første skridt mod en ensartet opfattelse af metoderne til risikovurdering i forbindelse med investeringsinstitutter. Imidlertid er metoderne til risikovurdering i stadig udvikling. Der kan derfor være behov for yderligere initiativer, når der skal tages hensyn til yderligere udvikling som f.eks. Basel-kapitalaftalen (Basel II) og det kommende EF-direktiv om kapitalkrav til banker og investeringsfirmaer, der står i forbindelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Denne henstilling er første skridt mod en ensartet opfattelse af metoderne til risikovurdering i forbindelse med investeringsinstitutter. Imidlertid er metoderne til risikovurdering i stadig udvikling. Der kan derfor være behov for yderligere initiativer, når der skal tages hensyn til yderligere udvikling som f.eks. Basel-kapitalaftalen (Basel II) og det kommende EF-direktiv om kapitalkrav til banker og investeringsfirmaer, der står i forbindelse hermed.

| (11) | Denne henstilling indeholder grundlæggende elementer, der bør overvejes af medlemsstaterne, når de gennemfører direktiv 85/611/EF som ændret. Det bør bemærkes, at det ikke er formålet med denne henstilling at udstikke udtømmende retningslinjer om brugen af finansielle derivatinstrumenter for investeringsinstitutter, men derimod at skitsere en række principper, der kan betragtes som et nødvendigt udgangspunkt for en fælles risikovurderingsmetode for investeringsinstitutter, |
| --- | --- |

(11)

Denne henstilling indeholder grundlæggende elementer, der bør overvejes af medlemsstaterne, når de gennemfører direktiv 85/611/EF som ændret. Det bør bemærkes, at det ikke er formålet med denne henstilling at udstikke udtømmende retningslinjer om brugen af finansielle derivatinstrumenter for investeringsinstitutter, men derimod at skitsere en række principper, der kan betragtes som et nødvendigt udgangspunkt for en fælles risikovurderingsmetode for investeringsinstitutter,

HENSTILLER:

Ved gennemførelsen af direktiv 85/611/EØF bør medlemsstaterne anvende følgende:

1.   Risikostyringssystemer, der er tilpasset investeringsinstitutternes relevante risikoprofil

Ved anvendelse af artikel 21, stk. 1, i direktiv 85/611/EØF henstilles det til medlemsstaterne at sikre, at administrations- eller investeringsselskaber anvender risikovurderingssystemer, der er tilpasset et investeringsinstituts risikoprofil, således at de giver et nøjagtigt billede af alle væsentlige risici i forbindelse med det investeringsinstitut, der overvåges af de kompetente myndigheder.

2.   Harmoniseret fortolkning af begrænsningerne i investeringsinstitutternes risikoeksponering

2.1.   Begrænsning i et investeringsinstituts samlede eksponering i derivater og den generelle risikoeksponering

Det henstilles, at medlemsstaterne sikrer, at den samlede eksponering i derivater ikke overstiger 100 % af investeringsinstituttets nettoaktivværdi (NAV), og at investeringsinstituttets samlede risikoeksponering ikke permanent overstiger 200 % af NAV.

2.2.   Begrænsning i maksimal midlertidig låntagning

Det henstilles til medlemsstaterne at sikre, at investeringsinstituttets samlede risikoeksponering ikke øges med mere end 10 % gennem midlertidig låntagning, således at investeringsinstituttets risikoeksponering under ingen omstændigheder må overstige 210 % af NAV.

2.3.   Fælles anvendelse af punkt 3 og 4

Hvad angår anvendelsen af det samlede eksponeringsloft på 100 % for derivater, henstilles det til medlemsstaterne at sikre, at punkt 3 og 4 overholdes.

3.   Tilpassede standarder til markedsrisikovurdering

3.1.   Tilpasning af risikovurderingsmetoder til et investeringsinstituts risikoprofil

I overensstemmelse med det overordnede princip, der nævnes i punkt 1, og som er knæsat i artikel 21, stk. 1, i direktiv 85/611/EØF, henstilles det til medlemsstaterne at give mulighed for en differentieret metodologisk tilgang til de forskellige kategorier af »ikke-sofistikerede« investeringsinstitutter, som generelt har mindre og enklere derivatpositioner bestående af f.eks. et mindre antal almindelige optioner, og »sofistikerede« investeringsinstitutter. Forskellen på og definitionen af disse kategorier skal uddybes nærmere i overensstemmelse med punkt 3.4. Indtil dette arbejde er færdigt, bør medlemsstaterne gradvis indføre en mere tilpasset metode til at vurdere markedsrisikoen i overensstemmelse med punkt 3.2 og 3.3.

3.2.   Ikke-sofistikerede investeringsinstitutter

3.2.1.   Brug af eksponeringsmetoden

Det henstilles til medlemsstaterne at bede deres kompetente myndigheder sikre, at markedsrisikoen i forbindelse med ikke-sofistikerede investeringsinstitutter vurderes ordentligt ved brug af eksponeringsmetoden, hvorved et investeringsinstituts derivatpositioner omregnes til en tilsvarende position i de underliggende aktiver for disse derivater. Ved anvendelse af eksponeringsmetoden bør medlemsstaternes kompetente myndigheder også tage højde for kriterier som investeringsinstituttets samlede eksponering som følge af anvendelse af finansielle derivatinstrumenter, karakter, formål, antal og hyppighed af de kontrakter, som investeringsinstituttet har indgået, og de anvendte administrationsteknikker.

3.2.2.   Teknisk præcision

Hvad angår optioner, henstilles det til medlemsstaterne at tillade brug af deltametoden, som afspejler optionsprisens følsomhed over for marginale ændringer i kursen på de underliggende finansielle instrumenter. Konverteringen af terminskontrakter, futures og swapoptioner bør afhænge af de underliggende kontrakters nøjagtige karakter. Ved almindelige kontrakter vil kontrakternes markedsværdi for det meste være relevant.

3.2.3.   Opfordring til at overveje yderligere sikkerhedsforanstaltninger

Medlemsstaterne skal overveje, om der er behov for yderligere sikkerhedsforanstaltninger ved brug af eksponeringsmetoden, for eksempel et passende loft over den samlede eksponering i finansielle derivatinstrumenter under 100 % af NAV for ikke-sofistikerede investeringsinstitutter.

3.3.   Sofistikerede investeringsinstitutter

3.3.1.   Standardbrug af »value at risk-metoden« (VaR) med »stress test«

Ved sofistikerede investeringsinstitutter henstilles det til medlemsstaterne at kræve, at administrations- eller investeringsselskaber jævnligt anvender VaR-metoder. Ved brug af VaR-metoder vurderes det højeste potentielle tab, som et investeringsinstituts portefølje kan oppebære inden for en bestemt tidshorisont og med en vis grad af sikkerhed. Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at administrations- eller investeringsselskaberne også anvender stress tests med henblik på at understøtte styringen af risici i forbindelse med eventuelle unormale markedsbevægelser. Under en stress test måles, hvordan ekstreme finansielle eller økonomiske begivenheder påvirker porteføljeværdien på et givet tidspunkt.

3.3.2.   Opfordring til at udvikle fælles referencestandarder som et yderligere initiativ

Ved anvendelse af VaR-metoder henstilles det til medlemsstaterne at kræve, at der anvendes hensigtsmæssige standarder i overensstemmelse med punkt 3.1. Med dette formål for øje bør medlemsstaterne overveje følgende parametre som mulige referencepunkter: Et konfidensinterval på 99 %, en ihændehaverperiode på én måned og den seneste tids volatilitet, dvs. højst ét år fra beregningsdatoen med forbehold for yderligere tests, som de kompetente myndigheder måtte udføre. Når der som følge af medlemsstaternes arbejde er udviklet fælles standarder i overensstemmelse med punkt 3.4, bør medlemsstaterne kun tillade administrations- eller investeringsselskaber at afvige fra disse standarder i enkelttilfælde, såfremt de kompetente myndigheder gennemfører en passende undersøgelse i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 3.3.3.

3.3.3.   Interne risikovurderingsmodeller

Det henstilles, at medlemsstaterne kun godkender de interne risikovurderingsmodeller, der foreslås af et administrations- eller investeringsselskab, som er underlagt passende sikkerhedsforanstaltninger, herunder de foranstaltninger, der er nævnt i denne henstilling. Modellerne bør undersøges forsvarligt af de kompetente myndigheder. Det henstilles tillige, at medlemsstaterne offentliggør en liste over de modeller, som anerkendes af de kompetente nationale myndigheder og offentliggør dem på passende vis.

3.4.   Henstilling om yderligere arbejde

I lyset af at disse risikovurderingsmetoder kræver yderligere tilpasning, henstilles det til medlemsstaterne at tilskynde deres kompetente myndigheder til at udføre yderligere arbejde med henblik på at skabe mere avancerede og udførlige metoder til risikovurdering og dermed udvikle en ensartet metode på EU-plan. Det gælder nærmere betegnet:

| a) | kriterierne til definition af sofistikerede og ikke-sofistikerede investeringsinstitutter |
| --- | --- |

a)

kriterierne til definition af sofistikerede og ikke-sofistikerede investeringsinstitutter

| b) | omregning af finansielle derivatinstrumenter til tilsvarende underliggende aktiver og opgørelse af positioner, der ligger til grund for derivatinstrumenter ved brug af eksponeringsmetoden |
| --- | --- |

b)

omregning af finansielle derivatinstrumenter til tilsvarende underliggende aktiver og opgørelse af positioner, der ligger til grund for derivatinstrumenter ved brug af eksponeringsmetoden

| c) | bedste praksis inden for VaR og stress tests |
| --- | --- |

c)

bedste praksis inden for VaR og stress tests

| d) | de standarder, som interne modeller skal opfylde, for at investeringsinstitutterne kan bruge dem. |
| --- | --- |

d)

de standarder, som interne modeller skal opfylde, for at investeringsinstitutterne kan bruge dem.

4.   Tilpassede standarder til gearingsvurdering

4.1.   Brug af eksponeringsmetoden

I mangel af de avancerede metoder, der er nævnt i punkt 4.2, henstilles det til medlemsstaterne at opfordre til brug af eksponeringsmetoden ved vurdering af et investeringsinstituts gearing i kombination med de VaR-metoder og stress tests, der kræves ved vurdering af sofistikerede investeringsinstitutters markedsrisikoeksponering, jf. punkt 3.3.

Det henstilles ligeledes til medlemsstaterne at lade administrations- eller investeringsselskaber, der anvender eksponeringsmetoden i henhold til punkt 3.2, yderligere benytte eksponeringsmetoden til vurdering af gearing.

4.2.   Opfordring til at tillade brug af yderligere avancerede metoder

Såfremt tilsynsmyndighederne er fuldt ud overbevist om, at et givet administrations- eller investeringsselskab allerede har udviklet og testet en passende metode til vurdering af gearingen ved brug af VaR-metoder og stress tests, og såfremt denne metode dokumenteres forsvarligt af administrations- eller investeringsselskabet, bør medlemsstaterne overveje at anerkende den til vurdering af gearingen i sofistikerede investeringsinstitutter i punkt 3.3. Derfor henstilles det specifikt til medlemsstaterne at overveje metoder, der bygger på en sammenligningsstandard som VaR/stress test-værdien af en passende referenceportefølje, som opfylder et investeringsinstituts investeringspolitik, eller et passende benchmark.

4.3.   Henstilling om yderligere arbejde

Det henstilles til medlemsstaterne at tage højde for, at metoderne til vurdering af et investeringsinstituts gearing kræver yderligere tilpasning, især hvad angår den maksimale VaR/stress test-værdi, der svarer til en samlet eksponering på 200 % af et investeringsinstituts NAV. De bør derfor tilskynde deres kompetente nationale myndigheder til at arbejde videre med mere avancerede og sofistikerede modeller til at vurdere gearing med henblik på at udvikle en ensartet metode på EF-plan.

5.   Anvendelse af passende standarder og anerkendte risikoformindskelsesteknikker for at begrænse modpartsrisikoen

5.1.   Kriterier for begrænsning af modpartsrisikoeksponeringen ved OTC-derivater

Det henstilles, at medlemsstaterne sikrer, at alle derivattransaktioner, som vurderes til at være uden modpartsrisiko, foretages på en børs, hvor clearingcentralen opfylder følgende betingelser: den understøttes af en dækkende resultatgaranti og kendetegnes ved en daglig markedsværdivurdering af derivatpositionerne og en margenberegning, der som minimum foretages dagligt.

5.2.   Henstilling om at anvende maksimalt potentielt tab

Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at hver modparts eksponering i en OTC-derivattransaktion måles på grundlag af det maksimale potentielle tab, et investeringsinstitut kan oppebære, hvis modparten misligholder sin forpligtelse, og ikke på grundlag af OTC-kontraktens fiktive værdi.

5.3.   Opfordring til brug af standarderne i direktiv 2000/12/EF som første reference

I overensstemmelse med de fastsatte kvantitative sikkerhedsgrænser, der allerede findes i direktiv 2001/108/EF, henstilles det til medlemsstaterne at kræve, at vurderingen af modpartsrisikoen ved OTC-derivater sker i overensstemmelse med markedsprismetoden i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF (4), uanset behovet for passende kursfastsættelsesmodeller, når der ikke foreligger en markedskurs. Medlemsstaterne bør også kræve brug af metoden om fuldt ud tilsvarende kredit i direktiv 2000/12/EF, herunder en yderligere metodologi, der afspejler den potentielle fremtidige eksponering.

5.4.   Anerkendelse af sikkerhedsstillelse med henblik på at vurdere et investeringsinstituts modpartsrisikoeksponering

5.4.1.   Generelle kriterier

Medlemsstaterne opfordres til at give mulighed for anerkendelse af sikkerhedsstillelse med henblik på at mindske et investeringsinstituts modpartsrisiko, såfremt denne sikkerhedsstillelse i overensstemmelse med forsigtighedsreglerne i direktiv 2000/12/EF og under hensyntagen til den videre udvikling:

| a) | hver dag ansættes til markedskurs og overstiger værdien af risikobeløbet |
| --- | --- |

a)

hver dag ansættes til markedskurs og overstiger værdien af risikobeløbet

| b) | kun udsættes for ubetydelig risiko (f.eks. statsobligationer med højeste kreditvurdering eller er i kontanter) og er likvid |
| --- | --- |

b)

kun udsættes for ubetydelig risiko (f.eks. statsobligationer med højeste kreditvurdering eller er i kontanter) og er likvid

| c) | indehaves af en uafhængig depositar, der ikke står i forbindelse med udbyderen, eller er retligt skærmet mod konsekvenserne af, at en forbundet part misligholder sine forpligtelser |
| --- | --- |

c)

indehaves af en uafhængig depositar, der ikke står i forbindelse med udbyderen, eller er retligt skærmet mod konsekvenserne af, at en forbundet part misligholder sine forpligtelser

| d) | fuldt ud og til enhver tid kan håndhæves af investeringsinstituttet. |
| --- | --- |

d)

fuldt ud og til enhver tid kan håndhæves af investeringsinstituttet.

5.4.2.   Risikokoncentrationsgrænser

I overensstemmelse med det generelle princip om spredning af risikoen henstilles det til medlemsstaterne at sikre, at en modpartsrisikoeksponeringen ved en given virksomhed eller koncern under hensyntagen til eventuel sikkerhedsstillelse fra denne virksomhed eller koncern ikke må overstige den grænse på 20 %, der er fastsat i direktiv 85/611/EØF, både på individuelt niveau efter artikel 22, stk. 2, nr. 2, og på koncernniveau efter direktivets artikel 22, stk. 5.

5.5.   Anerkendelse af netting

Det henstilles til medlemsstaterne at give investeringsinstitutterne mulighed for at nette deres OTC-derivatpositioner over for samme modpart, såfremt nettingprocedurerne er i overensstemmelse med betingelserne i direktiv 2000/12/EF og er baseret på retligt bindende aftaler.

6.   Brug af hensigtsmæssige metoder ved begrænsninger af udstederrisici

6.1.   Tilpasning af risikovurderingsmetoder til derivattyperne

Da det i artikel 21, stk. 3, fjerde led, i direktiv 85/611/EØF er fastsat, at hvis der skal indgås finansielle derivatinstrumenter i udsteders koncentrationsgrænser i henhold til artikel 22, bør disse omregnes til de tilsvarende underliggende positioner, og derfor bør medlemsstaterne kræve brug af metoder, der svarer til den relevante investeringskategori. Medlemsstaterne kan for eksempel tillade brug af deltametoden ved optioner. I sager, hvor denne fremgangsmåde på grund af det pågældende finansielle derivatinstruments kompleksitet ikke er relevant eller teknisk mulig, kan medlemsstaterne tillade, at der anvendes en metode på grundlag af det største potentielle tab ved derivatet som en maksimal grænsevurdering af solvensrisikoen.

6.2.   Indeksbaserede derivater

Når medlemsstaterne skal handle efter konduite ved anvendelse af den mulighed, der er fastlagt i artikel 21, stk. 3, tredje led, i direktiv 85/611/EØF, henstilles det, at de tager højde for, hvorvidt det underliggende indeks for et finansielt derivatinstrument opfylder bestemmelserne i direktivets artikel 22a. Ved anvendelse af direktivets artikel 21, stk. 2, og artikel 21, stk. 3, tredje led, henstilles det til medlemsstaterne at overveje, om et administrations- eller investeringsselskab generelt skal forhindres i at anvende finansielle derivatinstrumenter på grundlag af et selvberegnet indeks med henblik på at omgå udstederkoncentrationsloftet i artikel 22. Det henstilles ligeledes til medlemsstaterne at overveje, om et administrationsselskab bør forhindres i at anvende finansielle derivatinstrumenter på grundlag af indeks, som ikke overholder koncentrationsloftet i artikel 22a i direktiv 85/611/EØF.

6.3.   Risikokoncentrationsgrænser

Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at administrations- eller investeringsselskaber kumulerer modpartsrisikoen med udstederrisikoen over for samme enhed eller koncern ved anvendelse af grænsen på 20 % af NAV i henhold til artikel 22, stk. 2, andet led, og artikel 22, stk. 5, i direktiv 85/611/EØF.

7.   Anvendelse af relevante dækningsregler med finansielle derivatinstrumenter, både noterede og OTC

7.1.   Passende dækning uden kontantafregning

Når det er fastsat — enten automatisk eller efter modpartens valg — at det underliggende finansielle instrument ved udløb eller udøvelse skal leveres fysisk, og såfremt fysisk levering er en normal foreteelse i forbindelse med det pågældende instrument, henstilles det, at medlemsstaterne kræver, at investeringsinstitutterne har dette underliggende finansielle instrument som dækning i deres investeringsporteføljer.

7.2.   Ekstraordinær erstatning med alternativ underliggende dækning uden kontantafregning

Hvis risikoen ved det finansielle instrument, der ligger til grund for et derivat, på passende vis kan udgøres af et andet underliggende finansielt instrument, og det underliggende finansielle instrument er særdeles likvidt, bør medlemsstaterne overveje at tillade investeringsinstitutterne undtagelsesvis at bruge andre likvide aktiver som dækning, såfremt de til enhver tid kan anvendes til at købe det underliggende finansielle instrument, som skal leveres, og såfremt den yderligere markedsrisiko i forbindelse med denne transaktionstype er vurderet korrekt.

7.3.   Erstatning med alternativ underliggende dækning med kontantafregning

Hvis det finansielle derivatinstrument automatisk eller efter investeringsinstituttets valg afregnes kontant, bør medlemsstaterne overveje at tillade investeringsinstituttet ikke at have det specifikke grundlag som dækning. I sådanne tilfælde henstilles det, at medlemsstaterne overvejer følgende kategorier som acceptabel dækning:

| a) | kontanter |
| --- | --- |

a)

kontanter

| b) | likvide gældsinstrumenter (f.eks. statsobligationer med højeste kreditvurdering) med passende sikkerhedsforanstaltninger (især »haircuts«) |
| --- | --- |

b)

likvide gældsinstrumenter (f.eks. statsobligationer med højeste kreditvurdering) med passende sikkerhedsforanstaltninger (især »haircuts«)

| c) | andre særdeles likvide aktiver, som anerkendes af de kompetente myndigheder i betragtning af deres sammenhæng med grundlaget for de finansielle derivatinstrumenter med passende sikkerhedsforanstaltninger (f.eks. »haircuts«, hvis det er relevant). |
| --- | --- |

c)

andre særdeles likvide aktiver, som anerkendes af de kompetente myndigheder i betragtning af deres sammenhæng med grundlaget for de finansielle derivatinstrumenter med passende sikkerhedsforanstaltninger (f.eks. »haircuts«, hvis det er relevant).

Ved anvendelse af artikel 42 i direktiv 85/611/EØF bør medlemsstaterne betragte instrumenter som likvide, hvis de kan konverteres til kontanter inden for maksimalt syv arbejdsdage til en kurs, der nøje modsvarer den aktuelle værdiansættelse af det finansielle instrument på deres egne markeder. Det henstilles til medlemsstaterne at sikre, at det pågældende kontantbeløb er til investeringsinstituttets rådighed ved det finansielle derivatinstruments udløbsdato.

7.4.   Beregning af dækningsniveauet

Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at dækningsniveauet beregnes efter eksponeringsmetoden.

7.5.   Det underordnede finansielle instruments type

Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at det underliggende finansielle instrument for derivatinstrumenter, hvad enten de kræver kontantafregning eller fysisk levering, såvel som de finansielle instrumenter, der anvendes som dækning, skal være i overensstemmelse med direktivet og investeringsinstituttets egen investeringspolitik.

7.6.   Henstilling om yderligere arbejde

Hvad angår dækning af transaktioner med finansielle derivatinstrumenter, henstilles det til medlemsstater at tilskynde deres kompetente myndigheder til at fastlægge en fælles typologi for transaktioner med finansielle derivatinstrumenter, hvorefter risikoprofilen for et udækket salg kan kortlægges.

8.   Medlemsstaterne bedes så vidt muligt oplyse Kommissionen senest den 30. september 2004 om eventuelle foranstaltninger, de har taget som følge af denne henstilling, og at oplyse om de første resultater af gennemførelsen, så vidt muligt senest den 28. februar 2005.

9.   Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2004.

På Kommissionens vegne

Frederik BOLKESTEIN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/108/EF.

1

(2)  EFT L 41 af 13.3.2002, s. 35

2

(3)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1.

3

(4)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1.

4

---

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/30

---

Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/384/EF af 27. april 2004 om visse oplysningselementer i det forenklede prospekt omhandlet i skema C i bilag I til Rådets direktiv 85/611/EØF

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Henstilling 2004/384/EF læses således:

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 27. april 2004

om visse oplysningselementer i det forenklede prospekt omhandlet i skema C i bilag I til Rådets direktiv 85/611/EØF

(meddelt under nummer K(2004) 1541/2)

(EØS-relevant tekst)

(2004/384/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | For at forbedre investoroplysningen blev der med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/107/EF (1) indført en række bestemmelser om det forenklede prospekt i Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (2). Det forenklede prospekt er udformet, så det giver investor de væsentligste oplysninger, han har brug for inden investering i en fond, og så det er let forståeligt for en gennemsnitlig individuel investor. Det forenklede prospekt er også udformet, så det letter grænseoverskridende markedsføring af andele i investeringsinstitutter og kan benyttes som markedsføringsværktøj overalt i Fællesskabet. Disse bestemmelser understreger, at værtslandene ikke kan stille krav om yderligere oplysninger eller ændringer bortset fra oversættelse. |
| --- | --- |

(1)

For at forbedre investoroplysningen blev der med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/107/EF (1) indført en række bestemmelser om det forenklede prospekt i Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (2). Det forenklede prospekt er udformet, så det giver investor de væsentligste oplysninger, han har brug for inden investering i en fond, og så det er let forståeligt for en gennemsnitlig individuel investor. Det forenklede prospekt er også udformet, så det letter grænseoverskridende markedsføring af andele i investeringsinstitutter og kan benyttes som markedsføringsværktøj overalt i Fællesskabet. Disse bestemmelser understreger, at værtslandene ikke kan stille krav om yderligere oplysninger eller ændringer bortset fra oversættelse.

| (2) | Det drejer sig således om et centralt element i investorbeskyttelsen, og for at sikre effektiviteten er det ønskeligt at præcisere indholdet og præsentationen af nogle af de oplysningselementer, der skal indgå i det forenklede prospekt som omhandlet i bilag I, skema C, i direktiv 85/611/EØF. Dette er en forudsætning for at sikre en fælles udlægning af indholdet i skema C og bør ske på den mest hensigtsmæssige vis og rettidige måde under hensyntagen til den nylige gennemførelse i medlemsstaterne og behovet for en vellykket iværksættelse. |
| --- | --- |

(2)

Det drejer sig således om et centralt element i investorbeskyttelsen, og for at sikre effektiviteten er det ønskeligt at præcisere indholdet og præsentationen af nogle af de oplysningselementer, der skal indgå i det forenklede prospekt som omhandlet i bilag I, skema C, i direktiv 85/611/EØF. Dette er en forudsætning for at sikre en fælles udlægning af indholdet i skema C og bør ske på den mest hensigtsmæssige vis og rettidige måde under hensyntagen til den nylige gennemførelse i medlemsstaterne og behovet for en vellykket iværksættelse.

| (3) | Til dette formål vil en simpel forklaring af definitioner i forbindelse med indholdet i de forskellige led i skema C ikke være tilstrækkelig til at skabe den nødvendige grad af harmonisering, som i særlig høj grad reelt er knyttet til valg og definition af nogle af de nøgletal, der anvendes for økonomiske oplysninger (dvs. omkostninger og porteføljeomsætning). Fastlæggelse af sådanne nøgletal er af største betydning for investoroplysningen, men henhører ikke under Kommissionens beføjelser efter artikel 53a i direktiv 85/611/EØF. Siden de gennemførelsesbeføjelser, direktivet tillægger Kommissionen, ikke omfatter valg og struktur af nøgletal, er en henstilling fra Kommissionen for øjeblikket eneste mulige instrument for at understøtte en fælles, uddybet udlægning af de relevante indholdselementer i skema C. |
| --- | --- |

(3)

Til dette formål vil en simpel forklaring af definitioner i forbindelse med indholdet i de forskellige led i skema C ikke være tilstrækkelig til at skabe den nødvendige grad af harmonisering, som i særlig høj grad reelt er knyttet til valg og definition af nogle af de nøgletal, der anvendes for økonomiske oplysninger (dvs. omkostninger og porteføljeomsætning). Fastlæggelse af sådanne nøgletal er af største betydning for investoroplysningen, men henhører ikke under Kommissionens beføjelser efter artikel 53a i direktiv 85/611/EØF. Siden de gennemførelsesbeføjelser, direktivet tillægger Kommissionen, ikke omfatter valg og struktur af nøgletal, er en henstilling fra Kommissionen for øjeblikket eneste mulige instrument for at understøtte en fælles, uddybet udlægning af de relevante indholdselementer i skema C.

| (4) | Beskrivelsen af investeringsinstituttets investeringsformål bør oplyse investorerne om de investeringsmål, som investeringsinstituttet agter at forfølge. Det er således ønskeligt, at det forenklede prospekt indeholder en koncis og hensigtsmæssig beskrivelse af de resultater, der søges opnået med investeringen, oplysninger om eventuelle tredjemandsgarantier, der beskytter investorerne mod f.eks. kursfald, eller om mindsteforøgelse af investeringsværdien samt oplysninger om mål for indeksbasering. |
| --- | --- |

(4)

Beskrivelsen af investeringsinstituttets investeringsformål bør oplyse investorerne om de investeringsmål, som investeringsinstituttet agter at forfølge. Det er således ønskeligt, at det forenklede prospekt indeholder en koncis og hensigtsmæssig beskrivelse af de resultater, der søges opnået med investeringen, oplysninger om eventuelle tredjemandsgarantier, der beskytter investorerne mod f.eks. kursfald, eller om mindsteforøgelse af investeringsværdien samt oplysninger om mål for indeksbasering.

| (5) | I overensstemmelse med kravene i artikel 24a, stk. 1 og 2, i direktiv 85/611/EØF skal beskrivelsen af investeringsinstituttets investeringspolitik sætte en gennemsnitsinvestor i stand til at forstå, hvordan og efter hvilken fremgangsmåde investeringsmålet forventes opfyldt, ligesom den skal gøre investoren opmærksom på investeringsinstituttets relevante karakteristika. Det er derfor ønskeligt, at det forenklede prospekt kort redegør for de vigtigste af de instrumenter, der kan komme på tale, investeringsinstituttets strategi for porteføljeforvaltningen — ved at gøre opmærksom på mulige eventuelle risikokoncentrationsprofiler — og de centrale kendetegn ved de obligationer, som investeringsinstituttet investerer i. Det er også ønskeligt, at det forenklede prospekt indeholder oplysninger om finansielle afledte instrumenter, forvaltningsform og strategi med henblik på at nå indeksbasering for indeksfondes vedkommende. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med kravene i artikel 24a, stk. 1 og 2, i direktiv 85/611/EØF skal beskrivelsen af investeringsinstituttets investeringspolitik sætte en gennemsnitsinvestor i stand til at forstå, hvordan og efter hvilken fremgangsmåde investeringsmålet forventes opfyldt, ligesom den skal gøre investoren opmærksom på investeringsinstituttets relevante karakteristika. Det er derfor ønskeligt, at det forenklede prospekt kort redegør for de vigtigste af de instrumenter, der kan komme på tale, investeringsinstituttets strategi for porteføljeforvaltningen — ved at gøre opmærksom på mulige eventuelle risikokoncentrationsprofiler — og de centrale kendetegn ved de obligationer, som investeringsinstituttet investerer i. Det er også ønskeligt, at det forenklede prospekt indeholder oplysninger om finansielle afledte instrumenter, forvaltningsform og strategi med henblik på at nå indeksbasering for indeksfondes vedkommende.

| (6) | I overensstemmelse med sikkerhedsbestemmelserne i artikel 24a, stk. 1 og 3, i direktiv 85/611/EØF bør gennemsnitsinvestoren kunne forstå investeringsinstituttets risikoprofil og på behørig vis oplyses om relevante risici. Det er derfor ønskeligt, at det forenklede prospekt indeholder en kort og let forståelig, kommenterende beskrivelse af samtlige relevante og væsentlige risici i tilknytning til investeringsinstituttet. Det er også tilrådeligt at opfordre medlemsstaterne til, når de skønner det relevant i forhold til traditionel oplysningspraksis og eksisterende standarder for investorbeskyttelse, at kræve oplysningerne suppleret med en kvantitativ risikoindikator baseret på investeringsinstituttets volatilitet, idet der dog fortsat bør gøres en indsats for at skabe yderligere konvergens for sådanne risikoindikatorer. |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med sikkerhedsbestemmelserne i artikel 24a, stk. 1 og 3, i direktiv 85/611/EØF bør gennemsnitsinvestoren kunne forstå investeringsinstituttets risikoprofil og på behørig vis oplyses om relevante risici. Det er derfor ønskeligt, at det forenklede prospekt indeholder en kort og let forståelig, kommenterende beskrivelse af samtlige relevante og væsentlige risici i tilknytning til investeringsinstituttet. Det er også tilrådeligt at opfordre medlemsstaterne til, når de skønner det relevant i forhold til traditionel oplysningspraksis og eksisterende standarder for investorbeskyttelse, at kræve oplysningerne suppleret med en kvantitativ risikoindikator baseret på investeringsinstituttets volatilitet, idet der dog fortsat bør gøres en indsats for at skabe yderligere konvergens for sådanne risikoindikatorer.

| (7) | For at undgå vildledende oplysninger om hidtidig indtjening og fremme sammenligneligheden af investeringsinstitutter for investorerne i EU er det nødvendigt at præcisere, hvordan hidtidig indtjening bør præsenteres. |
| --- | --- |

(7)

For at undgå vildledende oplysninger om hidtidig indtjening og fremme sammenligneligheden af investeringsinstitutter for investorerne i EU er det nødvendigt at præcisere, hvordan hidtidig indtjening bør præsenteres.

| (8) | Af hensyn til klarhed og præcision er det ønskeligt, at det forenklede prospekts oplysninger om skatteregler begrænses til de skatteregler, der finder anvendelse på investeringsinstituttet i hjemlandet. For at fremme behørig investoroplysning vil det dog være hensigtsmæssig at supplere disse oplysninger med en advarsel om, at der for de enkelte investorer kan blive tale om yderligere beskatning, da beskatningen af de enkelte investorer afhænger af den skattelovgiving, de personligt er underlagt. |
| --- | --- |

(8)

Af hensyn til klarhed og præcision er det ønskeligt, at det forenklede prospekts oplysninger om skatteregler begrænses til de skatteregler, der finder anvendelse på investeringsinstituttet i hjemlandet. For at fremme behørig investoroplysning vil det dog være hensigtsmæssig at supplere disse oplysninger med en advarsel om, at der for de enkelte investorer kan blive tale om yderligere beskatning, da beskatningen af de enkelte investorer afhænger af den skattelovgiving, de personligt er underlagt.

| (9) | For at sikre effektiv investorbeskyttelse og øge investorernes tillid til fondssektoren er det ønskeligt, at der i det forenklede prospekt er fuld gennemsigtighed med hensyn til alle de omkostninger, som investorerne rent faktisk skal afholde i forhold til deres investering. I denne henseende er det nødvendigt at oplyse et samlet nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER)) beregnet som en indikator for fondens samlede driftsudgifter. Det er derfor også nødvendigt at præcisere, hvordan TER bør beregnes. Da indtrædelses- og udtrædelsesprovision og øvrige udgifter, der direkte afholdes af investor, ikke indgår i TER, er det ønskeligt, at sådanne angives særskilt tillige med alle øvrige udgifter, der ikke indgår i TER, herunder oplysning om transaktionsomkostninger, når disse af hjemlandsmyndighederne anses for at være tilgængelige. Under alle omstændigheder er det ønskeligt at oplyse porteføljeomsætningsgraden efter en standardberegning som en yderligere indikator for transaktionsomkostningernes omfang. |
| --- | --- |

(9)

For at sikre effektiv investorbeskyttelse og øge investorernes tillid til fondssektoren er det ønskeligt, at der i det forenklede prospekt er fuld gennemsigtighed med hensyn til alle de omkostninger, som investorerne rent faktisk skal afholde i forhold til deres investering. I denne henseende er det nødvendigt at oplyse et samlet nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER)) beregnet som en indikator for fondens samlede driftsudgifter. Det er derfor også nødvendigt at præcisere, hvordan TER bør beregnes. Da indtrædelses- og udtrædelsesprovision og øvrige udgifter, der direkte afholdes af investor, ikke indgår i TER, er det ønskeligt, at sådanne angives særskilt tillige med alle øvrige udgifter, der ikke indgår i TER, herunder oplysning om transaktionsomkostninger, når disse af hjemlandsmyndighederne anses for at være tilgængelige. Under alle omstændigheder er det ønskeligt at oplyse porteføljeomsætningsgraden efter en standardberegning som en yderligere indikator for transaktionsomkostningernes omfang.

| (10) | I betragtning af de aktuelle forskelle i markedspraksis vedrørende gebyrdelingsaftaler og lignende ordninger er det hensigtsmæssigt, at investor får behørig oplysning om sådanne. For at øge gennemsigtigheden for investorerne er det derfor nødvendigt, at det forenklede prospekt angiver forekomsten af sådanne aftaler eller ordninger. Det er også tilrådeligt, at investorerne henvises til det fuldstændige prospekt for nærmere oplysninger om sådanne former for ordninger, så investor kan forstå, hvem udgifterne betales til, og om mulige interessekonflikter vil kunne løses i investors interesse. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af de aktuelle forskelle i markedspraksis vedrørende gebyrdelingsaftaler og lignende ordninger er det hensigtsmæssigt, at investor får behørig oplysning om sådanne. For at øge gennemsigtigheden for investorerne er det derfor nødvendigt, at det forenklede prospekt angiver forekomsten af sådanne aftaler eller ordninger. Det er også tilrådeligt, at investorerne henvises til det fuldstændige prospekt for nærmere oplysninger om sådanne former for ordninger, så investor kan forstå, hvem udgifterne betales til, og om mulige interessekonflikter vil kunne løses i investors interesse.

| (11) | Der bør skabes større forståelse for investors behov for produktoplysning og sammenlignelighed på tværs af grænserne, også under hensyntagen til forbrugerundersøgelser på de nationale markeder for at understøtte virkeliggørelsen af et egentligt, investorvenligt indre marked for investeringsinstitutter. Medlemsstaterne bør derfor så vidt muligt yderligere afprøve foranstaltninger på området, navnlig på grundlag af denne henstilling, og indberette herom til Kommissionen. Kommissionen vil, når tiden er inde, vurdere behovet for at foreslå lovgivning på baggrund af de indhøstede erfaringer og medlemsstaternes tilbagemeldinger om denne henstillings gennemførelse, |
| --- | --- |

(11)

Der bør skabes større forståelse for investors behov for produktoplysning og sammenlignelighed på tværs af grænserne, også under hensyntagen til forbrugerundersøgelser på de nationale markeder for at understøtte virkeliggørelsen af et egentligt, investorvenligt indre marked for investeringsinstitutter. Medlemsstaterne bør derfor så vidt muligt yderligere afprøve foranstaltninger på området, navnlig på grundlag af denne henstilling, og indberette herom til Kommissionen. Kommissionen vil, når tiden er inde, vurdere behovet for at foreslå lovgivning på baggrund af de indhøstede erfaringer og medlemsstaternes tilbagemeldinger om denne henstillings gennemførelse,

HENSTILLER:

1.   For de investeringsoplysninger, der er omhandlet under overskrift 2 i skema C i bilag I til direktiv 85/611/EØF, henstilles det, at medlemsstaterne anvender følgende fortolkninger:

1.1.   Fortolkning af »kort beskrivelse af investeringsinstituttets formål«

Vedrørende første led henstilles det til medlemsstaterne ved »kort beskrivelse af investeringsinstituttets formål« at forstå følgende oplysninger:

| a) | en koncis og hensigtsmæssig beskrivelse af de resultater, der søges opnået med investeringen i investeringsinstituttet |
| --- | --- |

a)

en koncis og hensigtsmæssig beskrivelse af de resultater, der søges opnået med investeringen i investeringsinstituttet

| b) | en klar angivelse af eventuelle garantier fra tredjemand for at beskytte investorerne og eventuelle restriktioner på sådanne garantier |
| --- | --- |

b)

en klar angivelse af eventuelle garantier fra tredjemand for at beskytte investorerne og eventuelle restriktioner på sådanne garantier

| c) | i givet fald en angivelse af, at investeringsinstituttet skal baseres på et indeks/indekser, og tilstrækkelige oplysninger, der sætter investorerne i stand til både at identificere den/de pågældende indeks/indekser og at forstå omfanget eller graden til den tilsigtede basering. |
| --- | --- |

c)

i givet fald en angivelse af, at investeringsinstituttet skal baseres på et indeks/indekser, og tilstrækkelige oplysninger, der sætter investorerne i stand til både at identificere den/de pågældende indeks/indekser og at forstå omfanget eller graden til den tilsigtede basering.

1.2.   Fortolkning af »investeringsfondens eller investeringsselskabets investeringspolitik«

Vedrørende andet led henstilles det til medlemsstaterne ved »investeringsfondens eller investeringsselskabets investeringspolitik« at forstå følgende oplysninger, hvis de er væsentlige og relevante:

| a) | de vigtigste kategorier af finansielle instrumenter, der indgår i investeringen |
| --- | --- |

a)

de vigtigste kategorier af finansielle instrumenter, der indgår i investeringen

| b) | hvorvidt investeringsinstituttet har en særlig strategi i forhold til eventuelle industrielle, geografiske eller andre markedsspecifikke sektorer eller i forhold til specifikke kategorier af aktiver, f.eks. investeringer i finansielle instrumenter fra nye vækstlande |
| --- | --- |

b)

hvorvidt investeringsinstituttet har en særlig strategi i forhold til eventuelle industrielle, geografiske eller andre markedsspecifikke sektorer eller i forhold til specifikke kategorier af aktiver, f.eks. investeringer i finansielle instrumenter fra nye vækstlande

| c) | i givet fald, en advarsel om, at selv om den faktiske porteføljesammensætning skal overholde lovregler og retsforskrifter samt fastsatte grænser i vid forstand, kan der forekomme risikokoncentration i forhold til visse snævrere kategorier af aktiver eller økonomiske og geografiske sektorer |
| --- | --- |

c)

i givet fald, en advarsel om, at selv om den faktiske porteføljesammensætning skal overholde lovregler og retsforskrifter samt fastsatte grænser i vid forstand, kan der forekomme risikokoncentration i forhold til visse snævrere kategorier af aktiver eller økonomiske og geografiske sektorer

| d) | hvis investeringsinstituttet investerer i obligationer, en angivelse af, hvorvidt det drejer sig om privat- eller statsobligationer, deres løbetid og krav til finansiel vurdering |
| --- | --- |

d)

hvis investeringsinstituttet investerer i obligationer, en angivelse af, hvorvidt det drejer sig om privat- eller statsobligationer, deres løbetid og krav til finansiel vurdering

| e) | hvis investeringsinstituttet benytter finansielle afledte instrumenter, en angivelse af, hvorvidt denne benyttelse forfølger investeringsinstituttets mål eller kun tjener til risikoafdækning |
| --- | --- |

e)

hvis investeringsinstituttet benytter finansielle afledte instrumenter, en angivelse af, hvorvidt denne benyttelse forfølger investeringsinstituttets mål eller kun tjener til risikoafdækning

| f) | hvorvidt der i investeringsinstituttets forvaltningsform indgår en form for benchmarking, og navnlig hvorvidt investeringsinstituttet har sat sig et mål for »indeksbasering« med angivelse af den strategi, der følges i denne henseende |
| --- | --- |

f)

hvorvidt der i investeringsinstituttets forvaltningsform indgår en form for benchmarking, og navnlig hvorvidt investeringsinstituttet har sat sig et mål for »indeksbasering« med angivelse af den strategi, der følges i denne henseende

| g) | hvorvidt investeringsinstituttets forvaltningsform er baseret på en taktisk allokering af aktiver med hyppig porteføljetilpasning. |
| --- | --- |

g)

hvorvidt investeringsinstituttets forvaltningsform er baseret på en taktisk allokering af aktiver med hyppig porteføljetilpasning.

1.3.   Fælles præsentation af investeringsinstituttets formål og investeringspolitik

Det henstilles til hjemlandene at skabe mulighed for, at oplysningerne under punkt 1.1 og 1.2 opstilles som et enkelt punkt i det forenklede prospekt (f.eks. oplysninger om indeksbasering), forudsat at sådanne kombinerede oplysninger ikke forvirrer med hensyn til investeringsinstituttets mål og investeringspolitik. Oplysningspunkternes rækkefølge kan tilpasses for at afspejle investeringsinstituttets specifikke investeringsformål og -politik.

1.4.   Fortolkning af »en kort redegørelse for fondens risikoprofil«

Vedrørende andet led henstilles det til medlemsstaterne ved »en kort redegørelse for fondens risikoprofil« at forstå følgende oplysninger:

1.4.1.   Overordnet oplysningsstruktur

| a) | en angivelse af, om investeringsværdien kan falde såvel som stige, og om investorerne kan få mindre udbetalt end deres indskud |
| --- | --- |

a)

en angivelse af, om investeringsværdien kan falde såvel som stige, og om investorerne kan få mindre udbetalt end deres indskud

| b) | en angivelse af, at det fuldstændige prospekt indeholder nærmere oplysninger om samtlige risici nævnt i det forenklede prospekt |
| --- | --- |

b)

en angivelse af, at det fuldstændige prospekt indeholder nærmere oplysninger om samtlige risici nævnt i det forenklede prospekt

| c) | en tekstuel beskrivelse af samtlige risici forbundet med investorernes investering — men kun hvor sådanne risici er relevante og væsentlige under hensyntagen til risikoeksponering og sandsynlighed. |
| --- | --- |

c)

en tekstuel beskrivelse af samtlige risici forbundet med investorernes investering — men kun hvor sådanne risici er relevante og væsentlige under hensyntagen til risikoeksponering og sandsynlighed.

1.4.2.   Præcisering af den tekstuelle beskrivelse af risici

1.4.2.1.   Specifikke risici

Den beskrivelse, der er omhandlet i punkt 1.4.1, litra c), bør omfatte en kort og let forståelig forklaring på enhver specifik risiko forbundet med bestemte investeringspolitikker eller -strategier eller forbundet med specifikke markeder eller aktiver i forhold til investeringsinstituttet, såsom:

| a) | risikoen for, at hele markedet for en kategori af aktiver vil falde og dermed påvirke aktivernes pris og værdi (markedsrisiko) |
| --- | --- |

a)

risikoen for, at hele markedet for en kategori af aktiver vil falde og dermed påvirke aktivernes pris og værdi (markedsrisiko)

| b) | risikoen for misligholdelse fra en udsteders eller en modparts side (kreditrisiko) |
| --- | --- |

b)

risikoen for misligholdelse fra en udsteders eller en modparts side (kreditrisiko)

| c) | kun hvis strengt nødvendigt, risikoen for at en afvikling i et overførselssystem ikke finder sted som forventet, fordi en modpart ikke betaler eller leverer til tiden eller som forventet (afviklingsrisiko) |
| --- | --- |

c)

kun hvis strengt nødvendigt, risikoen for at en afvikling i et overførselssystem ikke finder sted som forventet, fordi en modpart ikke betaler eller leverer til tiden eller som forventet (afviklingsrisiko)

| d) | risikoen for, at en stilling ikke kan realiseres i tide og til en rimelig pris (likviditetsrisiko) |
| --- | --- |

d)

risikoen for, at en stilling ikke kan realiseres i tide og til en rimelig pris (likviditetsrisiko)

| e) | risikoen for, at investeringens værdi påvirkes af ændringer i vekselkurser (kurs- eller valutarisiko) |
| --- | --- |

e)

risikoen for, at investeringens værdi påvirkes af ændringer i vekselkurser (kurs- eller valutarisiko)

| f) | kun hvis strengt nødvendigt, risikoen for tab af deponerede aktiver som følge af insolvens, forsømmelig eller svigagtig adfærd fra den depotansvarliges eller dennes medarbejders side (depotrisiko) |
| --- | --- |

f)

kun hvis strengt nødvendigt, risikoen for tab af deponerede aktiver som følge af insolvens, forsømmelig eller svigagtig adfærd fra den depotansvarliges eller dennes medarbejders side (depotrisiko)

| g) | risici i forbindelse med koncentration af aktiver eller markeder. |
| --- | --- |

g)

risici i forbindelse med koncentration af aktiver eller markeder.

1.4.2.2.   Horisontale risikofaktorer

Den beskrivelse, der er omhandlet i punkt 1.4.1, litra c), bør også, hvis det er relevant og væsentligt, angive følgende faktorer, som kan påvirke produktet:

| a) | indtjeningsrisiko, herunder varierende risikograder afhængig af de enkelte fondsudvalg, og tilstedeværelse, fravær eller begrænsning af garantier fra tredjemand |
| --- | --- |

a)

indtjeningsrisiko, herunder varierende risikograder afhængig af de enkelte fondsudvalg, og tilstedeværelse, fravær eller begrænsning af garantier fra tredjemand

| b) | kapitalrisici, herunder potentiel erosionsrisiko som følge af inddragelse/mortifikation af andele og udlodning større end investeringsindtjening |
| --- | --- |

b)

kapitalrisici, herunder potentiel erosionsrisiko som følge af inddragelse/mortifikation af andele og udlodning større end investeringsindtjening

| c) | eksponering for udbyders/tredjemandsgarants indtjening, hvor investeringer i produktet indebærer direkte investering i udbyder snarere end i udbyders beholdning af aktiver |
| --- | --- |

c)

eksponering for udbyders/tredjemandsgarants indtjening, hvor investeringer i produktet indebærer direkte investering i udbyder snarere end i udbyders beholdning af aktiver

| d) | manglende fleksibilitet både produktinternt (herunder risiko for tidlig afståelse) og begrænsninger med hensyn til skift til andre udbydere |
| --- | --- |

d)

manglende fleksibilitet både produktinternt (herunder risiko for tidlig afståelse) og begrænsninger med hensyn til skift til andre udbydere

| e) | inflationsrisiko |
| --- | --- |

e)

inflationsrisiko

| f) | mangel på sikkerhed for, at miljøfaktorer, såsom skatteordning, vil bestå. |
| --- | --- |

f)

mangel på sikkerhed for, at miljøfaktorer, såsom skatteordning, vil bestå.

1.4.2.3.   Mulighed for prioriteret opstilling af oplysninger

For at undgå at give et vildledende billede af de relevante risici henstilles det også til medlemsstaterne at overveje krav om opstilling af oplysningspunkter i prioriteret rækkefølge efter omfang og væsentlighed, således at risiciene bedre understreger investeringsinstituttets individuelle risikoprofil.

1.4.3.   Yderligere angivelse af en syntetisk risikoindikator.

Når investeringsinstituttet er oprettet mindst et år tidligere, opfordres hjemlandene også til som en mulighed at overveje krav om, at beskrivelsen som omhandlet i punkt 1.4.1, litra c) suppleres af en syntetisk risikoindikator bare med et enkelt tal eller ord baseret på investeringsinstituttets porteføljevolatilitet, og i så fald:

| a) | bør investeringsinstituttets porteføljevolatilitet udtrykke et mål for investeringsinstituttets udbyttespredning |
| --- | --- |

a)

bør investeringsinstituttets porteføljevolatilitet udtrykke et mål for investeringsinstituttets udbyttespredning

| b) | bør investeringsinstituttets udbytte beregnes under hensyntagen til investeringsinstituttets samlede aktivers nettoværdier (NAVs) i perioden, f.eks. daglige NAVs, hvor dette er sædvanlig NAV-beregningshyppighed som godkendt af investeringsinstituttets kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

b)

bør investeringsinstituttets udbytte beregnes under hensyntagen til investeringsinstituttets samlede aktivers nettoværdier (NAVs) i perioden, f.eks. daglige NAVs, hvor dette er sædvanlig NAV-beregningshyppighed som godkendt af investeringsinstituttets kompetente myndigheder.

1.5.   Fortolkning af »investeringsfondens/investeringsselskabets hidtidige indtjening (hvis relevant)«

Vedrørende tredje led henstilles det til medlemsstaterne ved »investeringsfondens/investeringsselskabets hidtidige indtjening (hvis relevant)« og »en advarsel om at drage slutninger heraf om den kommende indtjening« at forstå følgende oplysninger:

1.5.1.   Oplysning om hidtidig indtjening:

| a) | investeringsinstituttets tidligere indtjening opstillet i et søjlediagram, der viser årligt udbytte for de seneste ti hele på hinanden følgende år. Hvis investeringsinstituttet har eksisteret i færre end ti år, men mindst i et år, henstilles det, at årligt udbytte, beregnet før skat og afgifter, angives for så mange år, der foreligger |
| --- | --- |

a)

investeringsinstituttets tidligere indtjening opstillet i et søjlediagram, der viser årligt udbytte for de seneste ti hele på hinanden følgende år. Hvis investeringsinstituttet har eksisteret i færre end ti år, men mindst i et år, henstilles det, at årligt udbytte, beregnet før skat og afgifter, angives for så mange år, der foreligger

| b) | hvis investeringsinstituttet forvaltes i henhold til et benchmark, eller hvis omkostningsstrukturen omfatter et udbyttegebyr afhængig af et benchmark, bør oplysninger om investeringsinstituttets hidtidige indtjening omfatte en sammenligning med hidtidig indtjening for dette benchmark, som investeringsinstituttet forvaltes eller udbyttegebyret beregnes i forhold til. Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at sammenligningen foretages ved at opstille hidtidig indtjening for benchmark og for investeringsinstituttet på samme søjlediagram og/eller særskilt. |
| --- | --- |

b)

hvis investeringsinstituttet forvaltes i henhold til et benchmark, eller hvis omkostningsstrukturen omfatter et udbyttegebyr afhængig af et benchmark, bør oplysninger om investeringsinstituttets hidtidige indtjening omfatte en sammenligning med hidtidig indtjening for dette benchmark, som investeringsinstituttet forvaltes eller udbyttegebyret beregnes i forhold til. Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at sammenligningen foretages ved at opstille hidtidig indtjening for benchmark og for investeringsinstituttet på samme søjlediagram og/eller særskilt.

1.5.2.   Oplysning om kumuleret (gennemsnitlig) indtjening

Endvidere henstilles det til medlemsstaterne at overveje krav om oplysning enten af kumuleret indtjening eller kumuleret gennemsnitlig indtjening for fonden over bestemte tidsrum (såsom tre, fem og ti år). Hvis en af disse muligheder benyttes, henstilles det til medlemsstaterne også at kræve sammenligning med kumuleret indtjening eller kumuleret gennemsnitlig indtjening (hvis relevant) for et benchmark, når der er behov for sammenligning med et benchmark i overensstemmelse med punkt 1.5.1, litra b).

1.5.3.   Udelukkelse af tegnings- og indløsningsgebyrer, som normalt skal oplyses

Under hensyntagen til eksisterende forskriftsmæssige standarder henstilles det til medlemsstaterne at overveje, hvorvidt der skal være et krav om, at tegnings- og indløsningsgebyrer skal indgå i beregningen af fondsindtjeningen. Medlemsstaterne bør dog kræve, at en påtegning gør opmærksom på udelukkelse af sådanne oplysninger (hvis relevant). Det henstilles også til medlemsstaterne at opfordre deres kompetente myndigheder til at sikre gradvis overgang til standarder, der er i overensstemmelse med bedste praksis for indtjeningsberegning.

1.5.4.   Oplysning om benchmark

Medlemsstaterne opfordres endvidere til at overveje muligheden af oplysning om benchmark for alle investeringsinstitutter, der er godkendt på deres område, uanset om investeringsinstituttets investeringsformål ikke udtrykkeligt henviser til et benchmark.

2.   For de økonomiske oplysninger, der er omhandlet under overskrift 3 i skema C i bilag I til direktiv 85/611/EØF, henstilles det, at medlemsstaterne anvender følgende fortolkninger:

2.1.   Fortolkning af »beskatningsregler«

Vedrørende første led henstilles det til medlemsstaterne ved »beskatningsregler« at forstå følgende oplysninger:

| a) | de beskatningsregler, der gælder for investeringsinstituttet i dets hjemland |
| --- | --- |

a)

de beskatningsregler, der gælder for investeringsinstituttet i dets hjemland

| b) | en angivelse af, at regler for beskatning af indkomst eller kapitaludbytte for den enkelte investor afhænger af den skattelovgivning, som finder anvendelse på de enkelte investorers personlige forhold og/eller det sted, hvor kapitalen investeres, og at investorer, der er i tvivl om deres skattemæssige stilling, bør søge faglig rådgivning eller i givet fald oplysninger fra lokale organisationer. |
| --- | --- |

b)

en angivelse af, at regler for beskatning af indkomst eller kapitaludbytte for den enkelte investor afhænger af den skattelovgivning, som finder anvendelse på de enkelte investorers personlige forhold og/eller det sted, hvor kapitalen investeres, og at investorer, der er i tvivl om deres skattemæssige stilling, bør søge faglig rådgivning eller i givet fald oplysninger fra lokale organisationer.

2.2.   Fortolkning af »indtrædelses- og udtrædelsesprovision« og »andre eventuelle udgifter eller gebyrer«

2.2.1.   Overordnet indhold i oplysningerne

Vedrørende andet og tredje led henstilles det til medlemsstaterne ved »indtrædelses- og udtrædelsesprovision« og »andre eventuelle udgifter eller gebyrer; der sondres mellem udgifter eller gebyrer, der skal betales af deltageren, og udgifter og gebyrer, der betales af investeringsfonden eller investeringsselskabets aktiver« at forstå følgende oplysninger:

| a) | oplysning af et samlet nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER)), beregnet som anført i bilag I, bortset fra nyetablerede investeringsinstitutter, hvor der endnu ikke kan beregnes et TER |
| --- | --- |

a)

oplysning af et samlet nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER)), beregnet som anført i bilag I, bortset fra nyetablerede investeringsinstitutter, hvor der endnu ikke kan beregnes et TER

| b) | på ex ante-basis, oplysning om den forventede omkostningsstruktur, dvs. angivelse af alle foreliggende omkostninger i overensstemmelse med listen i bilag I, så investorerne så vidt muligt kan danne sig et rimeligt skøn over forventede omkostninger |
| --- | --- |

b)

på ex ante-basis, oplysning om den forventede omkostningsstruktur, dvs. angivelse af alle foreliggende omkostninger i overensstemmelse med listen i bilag I, så investorerne så vidt muligt kan danne sig et rimeligt skøn over forventede omkostninger

| c) | alle indtrædelses- og udtrædelsesgebyrer og andre udgifter, der afholdes direkte af investor |
| --- | --- |

c)

alle indtrædelses- og udtrædelsesgebyrer og andre udgifter, der afholdes direkte af investor

| d) | en angivelse af alle øvrige omkostninger, der ikke indgår i TER, herunder oplysning om transaktionsomkostninger, når disse af hjemlandsmyndighederne anses for at være tilgængelige |
| --- | --- |

d)

en angivelse af alle øvrige omkostninger, der ikke indgår i TER, herunder oplysning om transaktionsomkostninger, når disse af hjemlandsmyndighederne anses for at være tilgængelige

| e) | som en yderligere indikator for transaktionsomkostningernes omfang angives porteføljeomsætningsgraden beregnet som anvist i bilag II |
| --- | --- |

e)

som en yderligere indikator for transaktionsomkostningernes omfang angives porteføljeomsætningsgraden beregnet som anvist i bilag II

| f) | en angivelse af tilstedeværelsen af gebyrdelingsaftaler og bløde provisioner. |
| --- | --- |

f)

en angivelse af tilstedeværelsen af gebyrdelingsaftaler og bløde provisioner.

Kravet i litra f) i første afsnit bør ikke fortolkes som en generel validering af eventuelle individuelle aftalers eller provisioners overensstemmelse med direktiv 85/611/EØF, navnlig artikel 5f, stk. 1, litra b), eller med nationale forskrifter. Medlemsstaterne opfordres således til under hensyntagen til gældende markedspraksis at kræve, at investeringsinstituttet overvejer, hvorvidt eksisterende gebyrdelingsaftaler og lignende gebyrordninger udelukkende er til fordel for investeringsinstituttet.

Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at der i det forenklede prospekt henvises til det fuldstændige prospekt for nærmere oplysninger om denne form for ordninger, så investor kan forstå, hvem udgifterne betales til, og om mulige interessekonflikter vil kunne løses i investors interesse. Det henstilles derfor til medlemsstaterne at sikre, at oplysningerne i det forenklede prospekt forbliver koncise.

2.2.2.   Præcisering af begreberne »gebyrdelingsaftaler« og »bløde provisioner«

2.2.2.1.   Identificering af »gebyrdelingsaftaler«

Det henstilles til medlemsstaterne at identificere og kategorisere som gebyrdelingsaftaler alle aftaler, hvorefter en part, der får et afkast, direkte eller indirekte, over et investeringsinstituts aktiver aftaler at dele dette afkast med en anden part, og som fører til, at denne anden part som led i gebyrdelingsaftalen afholder udgifter, som normalt afholdes enten direkte eller indirekte over investeringsinstituttets aktiver.

Endvidere henstilles det til medlemsstaterne at anse følgende som gebyrdelingsaftaler som omhandlet ovenfor:

| a) | gebyrdelingsaftaler vedrørende transaktionsomkostninger mellem et investeringsinstituts administrationsselskab og en mægler, hvorved mægleren indvilliger i at dele de transaktionsgebyrer, som investeringsinstituttet betaler til mægleren for udførelsen af transaktioner på investeringsinstituttets vegne |
| --- | --- |

a)

gebyrdelingsaftaler vedrørende transaktionsomkostninger mellem et investeringsinstituts administrationsselskab og en mægler, hvorved mægleren indvilliger i at dele de transaktionsgebyrer, som investeringsinstituttet betaler til mægleren for udførelsen af transaktioner på investeringsinstituttets vegne

| b) | gebyrdelingsaftaler vedrørende andele i andre investeringsinstitutter (funds-of-funds) mellem et investeringsinstituts administrationsselskab og en anden fond (eller dennes administrationsselskab), hvorved — hvis investeringsinstituttet investerer i fonden, en del af de gebyrer, der skal afholdes af investeringsinstituttet (enten direkte — tegnings- og indløsningsgebyrer — eller indirekte — TER) på grund af denne investering, skal betales af målfonden (eller dennes administrationsselskab) til investeringsinstituttets administrationsselskab. |
| --- | --- |

b)

gebyrdelingsaftaler vedrørende andele i andre investeringsinstitutter (funds-of-funds) mellem et investeringsinstituts administrationsselskab og en anden fond (eller dennes administrationsselskab), hvorved — hvis investeringsinstituttet investerer i fonden, en del af de gebyrer, der skal afholdes af investeringsinstituttet (enten direkte — tegnings- og indløsningsgebyrer — eller indirekte — TER) på grund af denne investering, skal betales af målfonden (eller dennes administrationsselskab) til investeringsinstituttets administrationsselskab.

2.2.2.2.   Identificering af »bløde provisioner«

Det henstilles til medlemsstaterne, at de som bløde provisioner identificerer enhver økonomisk gevinst, bortset fra clearing- og ekspeditionsydelser, som en administrator af aktiver modtager i forbindelse med fondens betaling af provisioner for transaktioner, der involverer fondens værdipapirportefølje. Bløde provisioner opnås typisk fra eller gennem den mægler, der forestår transaktionen.

2.2.3.   Præsentation af TER og porteføljeomsætningsgraden

Medlemsstaterne opfordres til at tillade, at både TER og porteføljeomsætningsgraden enten indgår i eller vedlægges det forenklede prospekt under samme afsnit som oplysningerne om hidtidig indtjening.

| 3. | Medlemsstaterne anmodes om så hurtigt som muligt inden den 30. september 2004 at underrette Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer i henhold til denne henstilling, og om muligt informere Kommissionen om de første resultater af gennemførelsen senest den 28. februar 2005. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne anmodes om så hurtigt som muligt inden den 30. september 2004 at underrette Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer i henhold til denne henstilling, og om muligt informere Kommissionen om de første resultater af gennemførelsen senest den 28. februar 2005.

| 4. | Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.

Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2004.

På Kommissionens vegne

Frederik BOLKESTEIN

Medlem af Kommissionen

BILAG I

Samlet nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER))

1.   Definition af TER:

Det samlede nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER)) for et investeringsinstitut er lig med investeringsinstituttets samlede driftsomkostninger i forhold til dets gennemsnitlige nettoaktiver beregnet som anvist i punkt 3 nedenfor.

2.   Medtagne/udelukkede omkostninger:

| 2.1. | De samlede driftsomkostninger er alle de udgifter, der skal fratrækkes investeringsinstituttets aktiver. Disse omkostninger fremgår sædvanligvis af investeringsinstituttets driftsopgørelse for det pågældende regnskabsår. De vurderes »inklusive alle skatter«, hvilket betyder, at udgifternes bruttoværdi benyttes. |
| --- | --- |

2.1.

De samlede driftsomkostninger er alle de udgifter, der skal fratrækkes investeringsinstituttets aktiver. Disse omkostninger fremgår sædvanligvis af investeringsinstituttets driftsopgørelse for det pågældende regnskabsår. De vurderes »inklusive alle skatter«, hvilket betyder, at udgifternes bruttoværdi benyttes.

| 2.2. | De omfatter alle investeringsinstituttets legitime udgifter uanset beregningsgrundlag (f.eks. fast gebyr, aktivbaseret, transaktionsbaseret (3)), såsom:






  — | forvaltningsudgifter inkl. udbyttegebyrer |
| --- | --- | --- |

2.2.

De omfatter alle investeringsinstituttets legitime udgifter uanset beregningsgrundlag (f.eks. fast gebyr, aktivbaseret, transaktionsbaseret (3)), såsom:

—

forvaltningsudgifter inkl. udbyttegebyrer

| — | administrationsomkostninger |
| --- | --- |

—

administrationsomkostninger

| — | gebyrer i tilknytning til deponeringsafgifter |
| --- | --- |

—

gebyrer i tilknytning til deponeringsafgifter

| — | revisionsgebyrer |
| --- | --- |

—

revisionsgebyrer

| — | betaling for udbydere af aktionærydelser, herunder betalinger til investeringsinstituttets transferagent og betalinger til mæglere/handlere, der registrerer indehaverne af investeringsinstituttets aktier og forestår underleverancer af regnskabsydelser for de omfattede ejere af investeringsinstituttets aktier |
| --- | --- |

—

betaling for udbydere af aktionærydelser, herunder betalinger til investeringsinstituttets transferagent og betalinger til mæglere/handlere, der registrerer indehaverne af investeringsinstituttets aktier og forestår underleverancer af regnskabsydelser for de omfattede ejere af investeringsinstituttets aktier

| — | advokatsalærer |
| --- | --- |

—

advokatsalærer

| — | eventuelle udgifter til udlodning eller mortifikation af andele afholdt af fonden |
| --- | --- |

—

eventuelle udgifter til udlodning eller mortifikation af andele afholdt af fonden

| — | registreringsgebyrer, lovbestemte gebyrer og lignende |
| --- | --- |

—

registreringsgebyrer, lovbestemte gebyrer og lignende

| — | eventuelle yderligere vederlag til administrationsselskabet (eller tredjemand) i tilknytning til visse gebyrdelingsaftaler i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. |
| --- | --- |

—

eventuelle yderligere vederlag til administrationsselskabet (eller tredjemand) i tilknytning til visse gebyrdelingsaftaler i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor.

| 2.3. | De samlede driftsomkostninger omfatter ikke:






  — | transaktionsomkostninger, som investeringsinstituttets skal afholde i forbindelse med transaktioner for porteføljen. De omfatter mæglergebyrer, afgifter og dertil knyttede betalinger samt transaktionens markedspåvirkning under hensyntagen til mæglers vederlag og de pågældende aktivers likviditet |
| --- | --- | --- |

2.3.

De samlede driftsomkostninger omfatter ikke:

—

transaktionsomkostninger, som investeringsinstituttets skal afholde i forbindelse med transaktioner for porteføljen. De omfatter mæglergebyrer, afgifter og dertil knyttede betalinger samt transaktionens markedspåvirkning under hensyntagen til mæglers vederlag og de pågældende aktivers likviditet

| — | renter på optagne lån |
| --- | --- |

—

renter på optagne lån

| — | betalinger som følge af finansielle afledte instrumenter |
| --- | --- |

—

betalinger som følge af finansielle afledte instrumenter

| — | indtrædelses-/udtrædelsesprovision eller eventuelle andre gebyrer, der direkte afholdes af investor |
| --- | --- |

—

indtrædelses-/udtrædelsesprovision eller eventuelle andre gebyrer, der direkte afholdes af investor

| — | bløde provisioner i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. |
| --- | --- |

—

bløde provisioner i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor.

3.   Beregningsmetode og oplysning:

| 3.1. | TER beregnes ex-post mindst en gang årligt, generelt på grundlag af investeringsinstituttets regnskabsår. Til særlige formål kan TER også beregnes for andre perioder. Det forenklede prospekt bør under alle omstændigheder indeholde en klar henvisning til oplysningens kilde (f.eks. fondens netsted), hvor investor kan finde TER-tal for tidligere år/perioder. |
| --- | --- |

3.1.

TER beregnes ex-post mindst en gang årligt, generelt på grundlag af investeringsinstituttets regnskabsår. Til særlige formål kan TER også beregnes for andre perioder. Det forenklede prospekt bør under alle omstændigheder indeholde en klar henvisning til oplysningens kilde (f.eks. fondens netsted), hvor investor kan finde TER-tal for tidligere år/perioder.

| 3.2. | De gennemsnitlige nettoaktiver beregnes ud fra tal, der er baseret på investeringsinstituttets nettoaktiver ved hver beregning af aktivernes nettoværdi (NAV), f.eks. daglige NAVs, hvor dette er sædvanlig NAV-beregningshyppighed som godkendt af investeringsinstituttets kompetente myndigheder. Yderligere omstændigheder eller begivenheder, som kan føre til vildledende tal, bør ligeledes tages i betragtning.
  Skattelempelser bør ikke tages i betragtning.
  Metoden til beregning af TER skal valideres af investeringsinstituttets revisorer og/eller kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

3.2.

De gennemsnitlige nettoaktiver beregnes ud fra tal, der er baseret på investeringsinstituttets nettoaktiver ved hver beregning af aktivernes nettoværdi (NAV), f.eks. daglige NAVs, hvor dette er sædvanlig NAV-beregningshyppighed som godkendt af investeringsinstituttets kompetente myndigheder. Yderligere omstændigheder eller begivenheder, som kan føre til vildledende tal, bør ligeledes tages i betragtning.

Skattelempelser bør ikke tages i betragtning.

Metoden til beregning af TER skal valideres af investeringsinstituttets revisorer og/eller kompetente myndigheder.

4.   Gebyrdelingsaftaler og bløde provisioner:

Det følger sædvanligvis af gebyrdelingsaftaler om udgifter, der generelt ikke er omfattet af TER, at administrationsselskabet eller tredjemand faktisk helt eller delvis afholder driftsomkostninger, der normalt ville skulle indgå i TER. De bør derfor tages i betragtning ved beregningen af TER ved at lægge eventuelle vederlag til administrationsselskabet (eller tredjemand), der følger af sådanne gebyrdelingsaftaler, til tallet for de samlede driftsudgifter.

Det er ikke nødvendigt at tage gebyrdelingsaftaler om udgifter, der allerede er omfattet af TER, i betragtning. Bløde provisioner bør også udelukkes fra beregningsgrundlaget for TER.

Det vil sige:

| — | Vederlag til et administrationsselskab gennem en gebyrdelingsaftale med en mægler om transaktionsomkostninger og med andre fondsadministrationsselskaber ved andele i andre investeringsinstitutter (funds-of-funds) (hvis dette vederlag ikke allerede er taget i betragtning i den syntetiske TER eller gennem andre udgifter, der allerede er påløbet fonden og dermed direkte indgår i TER) bør under alle omstændigheder indgå i TER. |
| --- | --- |

—

Vederlag til et administrationsselskab gennem en gebyrdelingsaftale med en mægler om transaktionsomkostninger og med andre fondsadministrationsselskaber ved andele i andre investeringsinstitutter (funds-of-funds) (hvis dette vederlag ikke allerede er taget i betragtning i den syntetiske TER eller gennem andre udgifter, der allerede er påløbet fonden og dermed direkte indgår i TER) bør under alle omstændigheder indgå i TER.

| — | Omvendt bør vederlag til et administrationsselskab gennem en gebyrdelingsaftale med en fond (bortset fra vederlag specifikt i forbindelse med funds-of-funds som omhandlet ovenfor) ikke tages i betragtning. |
| --- | --- |

—

Omvendt bør vederlag til et administrationsselskab gennem en gebyrdelingsaftale med en fond (bortset fra vederlag specifikt i forbindelse med funds-of-funds som omhandlet ovenfor) ikke tages i betragtning.

5.   Udbyttegebyrer:

Udbyttegebyrer bør indgå i TER og bør også oplyses særskilt som en procentdel af aktivernes gennemsnitlige nettoværdi.

6.   Investeringsinstitutter, der investerer i investeringsinstitutter eller ikke-investeringsinstitutter:

Når et investeringsinstitut investerer mindst 10 % af sine aktivers nettoværdi i andre investeringsinstitutter eller ikke-investeringsinstitutter, som offentliggør TER i overensstemmelse med dette bilag, bør der offentliggøres en syntetisk TER svarende til den investering.

Det syntetiske TER er lig med:

| — | investeringsinstituttets samlede driftsomkostninger udtrykt i TER og investeringsinstituttets samlede udgifter i tilknytning til beholdningen af de underliggende fonde (dvs. dem, der udtrykkes i TER for den underliggende fond vægtet på basis af investeringsinstituttets investeringsandel) plus tegnings- og indløsningsgebyrer for disse underliggende fonde, divideret med |
| --- | --- |

—

investeringsinstituttets samlede driftsomkostninger udtrykt i TER og investeringsinstituttets samlede udgifter i tilknytning til beholdningen af de underliggende fonde (dvs. dem, der udtrykkes i TER for den underliggende fond vægtet på basis af investeringsinstituttets investeringsandel) plus tegnings- og indløsningsgebyrer for disse underliggende fonde, divideret med

| — | fondens gennemsnitlige nettoaktiver. |
| --- | --- |

—

fondens gennemsnitlige nettoaktiver.

Som nævnt i foregående underafsnit bør tegnings- og indløsningsgebyrer for den underliggende fond indgå i TER. Når den underliggende fond tilhører samme gruppe som omhandlet i artikel 24, stk. 3, i direktiv 85/611/EØF, forekommer tegnings- og indløsningsgebyrer måske slet ikke.

Når nogle af de underliggende ikke-investeringsinstitutter ikke offentliggør TER i overensstemmelse med dette bilag, bør oplysningerne om omkostninger tilpasses som følger:

| — | umuligheden af at beregne syntetisk TER for denne andel af investeringen skal oplyses |
| --- | --- |

—

umuligheden af at beregne syntetisk TER for denne andel af investeringen skal oplyses

| — | den maksimale andel af administrationsgebyrer, der tilskrives den/de underliggende fonde, skal oplyses i det forenklede prospekt |
| --- | --- |

—

den maksimale andel af administrationsgebyrer, der tilskrives den/de underliggende fonde, skal oplyses i det forenklede prospekt

| — | et syntetisk tal for de samlede forventede omkostninger gennem beregning af:






  — | et trunkeret, syntetisk TER, der omfatter TER for hver af disse underliggende fonde, for hvilke TER beregnes i overensstemmelse med dette bilag, vægtet på basis af investeringsinstituttets investeringsandel |
| --- | --- | --- |

—

et syntetisk tal for de samlede forventede omkostninger gennem beregning af:

—

et trunkeret, syntetisk TER, der omfatter TER for hver af disse underliggende fonde, for hvilke TER beregnes i overensstemmelse med dette bilag, vægtet på basis af investeringsinstituttets investeringsandel

| — | og ved for hvert af de underliggende fonde at tilføje tegnings- og indløsningsgebyrer plus et optimalt, højt sat skøn over de omkostninger, der bør indgå i TER. Heri bør indgå maksimalt administrationsgebyr og senest tilgængeligt udbyttegebyr for den pågældende fond, vægtet på basis af investeringsinstituttets investeringsandel. |
| --- | --- |

—

og ved for hvert af de underliggende fonde at tilføje tegnings- og indløsningsgebyrer plus et optimalt, højt sat skøn over de omkostninger, der bør indgå i TER. Heri bør indgå maksimalt administrationsgebyr og senest tilgængeligt udbyttegebyr for den pågældende fond, vægtet på basis af investeringsinstituttets investeringsandel.

7.   Paraplyfonde/multiklassefonde:

For paraplyfonde bør TER beregnes for hver enkelt underfond. Hvis TER i forbindelse med multiklassefonde er forskellig fra den ene aktieklasse til den anden, bør der beregnes og oplyses et særskilt TER for hver aktieklasse. I overensstemmelse med princippet om investorlighed, når der er forskelle i klassernes gebyrer og udgifter, bør disse forskellige gebyrer/udgifter endvidere oplyses særskilt i det forenklede prospekt. En yderligere påtegning bør angive, at de objektive kriterier (f.eks. tegningsbeløb), der ligger til grund for disse forskelle, er nærmere beskrevet i det fuldstændige prospekt.

BILAG II

Porteføljeomsætningsgrad

En fonds eller i givet fald en investeringsafdelings porteføljeomsætningsgrad bør beregnes som følger:

| | Køb af værdipapirer = X |
| --- | --- |

Køb af værdipapirer = X

| | Salg af værdipapirer = Y |
| --- | --- |

Salg af værdipapirer = Y

| | Total 1 = transaktioner med værdipapirer i alt = X + Y |
| --- | --- |

Total 1 = transaktioner med værdipapirer i alt = X + Y

| | Udstedelser/tegninger af andele i fonden = S |
| --- | --- |

Udstedelser/tegninger af andele i fonden = S

| | Mortifikationer/indløsninger af andele i fonden = T |
| --- | --- |

Mortifikationer/indløsninger af andele i fonden = T

| | Total 2 = transaktioner med andele i fonden i alt = S + T |
| --- | --- |

Total 2 = transaktioner med andele i fonden i alt = S + T

| | Reference for aktivernes samlede, gennemsnitlige nettoværdi = M |
| --- | --- |

Reference for aktivernes samlede, gennemsnitlige nettoværdi = M

| | |
| --- | --- |

Formula

Referencen for aktivernes samlede, gennemsnitlige nettoværdi svarer til aktivernes gennemsnitlige nettoværdi beregnet med samme hyppighed som under bilag I, punkt 3.2. Den oplyste omsætningsgrad bør svare til den/de samme perioder som det oplyste TER. Det forenklede prospekt bør under alle omstændigheder indeholde en klar henvisning til oplysningens kilde (f.eks. fondens netsted), hvor investor kan finde porteføljeomsætningsgrader for tidligere perioder.

---

(1)  EFT L 41 af 13.2.2001, s. 20.

1

(2)  EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/108/EF (EFT L 41 af 13.2.2001, s. 35).

2

(3)  Denne ikke-udtømmende typologi vedrørende beregningsgrundlag afspejler forskellig nylig kommerciel praksis i medlemsstaterne (dvs. ved udgangen af 2003) og bør ikke fortolkes som en generel validering af eventuelle individuelle aftalers eller provisioners overensstemmelse med direktiv 85/611/EØF, som senest ændret ved direktiv 2001/107/EF og direktiv 2001/108/EF, navnlig artikel 5f, stk. 1, litra b), vedrørende interessekonflikter, eller med nationale forskrifter.

3

---

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/38

---

Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/385/EF af 27. april 2004 om overdragelse af støtteforvaltningen til kontorer med ansvar for gennemførelsen af førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i Ungarn i førtiltrædelsesperioden

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Afgørelse 2004/385/EF læses således:

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 27. april 2004

om overdragelse af støtteforvaltningen til kontorer med ansvar for gennemførelsen af førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i Ungarn i førtiltrædelsesperioden

(2004/385/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 af 21. juni 1999 om samordning af støtten til ansøgerlandene som led i førtiltrædelsesstrategien og om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 (1), særlig artikel 12, stk. 2,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999 af 21. juni 1999 om fællesskabsstøtte til førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i ansøgerlandene i Central- og Østeuropa i førtiltrædelsesperioden (2), særlig artikel 4, stk. 5 og 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Særlige Program for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter i Ungarn (i det følgende benævnt SAPARD) blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 18. oktober 2000 (3), senest ændret ved Kommissionens afgørelse af 25. februar 2004 i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5 og 6, i forordning (EF) nr. 1268/1999. |
| --- | --- |

(1)

Det Særlige Program for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter i Ungarn (i det følgende benævnt SAPARD) blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 18. oktober 2000 (3), senest ændret ved Kommissionens afgørelse af 25. februar 2004 i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5 og 6, i forordning (EF) nr. 1268/1999.

| (2) | Den ungarske regering og Kommissionen, der handler på Det Europæiske Fællesskabs vegne, undertegnede den 1. marts 2001 den flerårige finansieringsaftale om de tekniske, juridiske og administrative regler for gennemførelsen af SAPARD-programmet, senest ændret ved den årlige finansieringsaftale for 2003, der blev undertegnet den 28. juli 2003 og trådte endeligt i kraft den 22. december 2003. |
| --- | --- |

(2)

Den ungarske regering og Kommissionen, der handler på Det Europæiske Fællesskabs vegne, undertegnede den 1. marts 2001 den flerårige finansieringsaftale om de tekniske, juridiske og administrative regler for gennemførelsen af SAPARD-programmet, senest ændret ved den årlige finansieringsaftale for 2003, der blev undertegnet den 28. juli 2003 og trådte endeligt i kraft den 22. december 2003.

| (3) | De ungarske myndigheder har udpeget Kontoret for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne (i det følgende benævnt KLUL), en offentlig institution, der er en selvstændig juridisk person, og som er underlagt Ministeriet for landbrug og udvikling af landdistrikterne, til at gennemføre nogle af de foranstaltninger, der er fastlagt i SAPARD. Den nationale fond i finansministeriet er blevet udpeget til varetage de finansielle funktioner, der skal udøves i forbindelse med gennemførelsen af SAPARD. |
| --- | --- |

(3)

De ungarske myndigheder har udpeget Kontoret for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne (i det følgende benævnt KLUL), en offentlig institution, der er en selvstændig juridisk person, og som er underlagt Ministeriet for landbrug og udvikling af landdistrikterne, til at gennemføre nogle af de foranstaltninger, der er fastlagt i SAPARD. Den nationale fond i finansministeriet er blevet udpeget til varetage de finansielle funktioner, der skal udøves i forbindelse med gennemførelsen af SAPARD.

| (4) | På grundlag af en analyse af forvaltningskapaciteten for lands- og sektorprogrammer/-projekter, de finansielle kontrolprocedurer og -strukturer for de offentlige midler som fastsat i artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1266/1999 i de enkelte tilfælde vedtog Kommissionen afgørelse 2002/927/EF af 26. november 2002 om overdragelse til gennemførelseskontorer af forvaltningen af førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i Ungarn i førtiltrædelsesperioden (4) med hensyn til visse foranstaltninger under SAPARD. |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af en analyse af forvaltningskapaciteten for lands- og sektorprogrammer/-projekter, de finansielle kontrolprocedurer og -strukturer for de offentlige midler som fastsat i artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1266/1999 i de enkelte tilfælde vedtog Kommissionen afgørelse 2002/927/EF af 26. november 2002 om overdragelse til gennemførelseskontorer af forvaltningen af førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i Ungarn i førtiltrædelsesperioden (4) med hensyn til visse foranstaltninger under SAPARD.

| (5) | Kommissionen har foretaget en yderligere analyse efter artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1266/1999 af foranstaltning 1305 »Renovering og udvikling af landsbyer samt beskyttelse og bevarelse af landdistrikternes kulturværdier« og foranstaltning 1306 »Udvikling og diversificering af økonomiske aktiviteter, så der skabes flere eller alternative beskæftigelses- og indkomstmuligheder« (i det følgende benævnt »foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306«) som fastsat i SAPARD. Kommissionen mener, at Ungarn også med hensyn til disse foranstaltninger opfylder artikel 4, 5 og 6 i og bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 2222/2000 af 7. juni 2000 om finansielle gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999 om fællesskabsstøtte til førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i ansøgerlandene i Central- og Østeuropa i førtiltrædelsesperioden (5), og minimumsbetingelserne i bilaget til forordning (EF) nr. 1266/1999. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har foretaget en yderligere analyse efter artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1266/1999 af foranstaltning 1305 »Renovering og udvikling af landsbyer samt beskyttelse og bevarelse af landdistrikternes kulturværdier« og foranstaltning 1306 »Udvikling og diversificering af økonomiske aktiviteter, så der skabes flere eller alternative beskæftigelses- og indkomstmuligheder« (i det følgende benævnt »foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306«) som fastsat i SAPARD. Kommissionen mener, at Ungarn også med hensyn til disse foranstaltninger opfylder artikel 4, 5 og 6 i og bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 2222/2000 af 7. juni 2000 om finansielle gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999 om fællesskabsstøtte til førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i ansøgerlandene i Central- og Østeuropa i førtiltrædelsesperioden (5), og minimumsbetingelserne i bilaget til forordning (EF) nr. 1266/1999.

| (6) | Derfor bør det krav om forhåndsgodkendelse, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1266/1999, fraviges, og det bør med hensyn til foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306 overlades til KLUL og Den nationale fond, Finansministeriet, i Ungarn at forvalte støtten decentralt. |
| --- | --- |

(6)

Derfor bør det krav om forhåndsgodkendelse, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1266/1999, fraviges, og det bør med hensyn til foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306 overlades til KLUL og Den nationale fond, Finansministeriet, i Ungarn at forvalte støtten decentralt.

| (7) | Da Kommissionens kontrol af foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306 er baseret på et system, der endnu ikke er fuldt operationelt med hensyn til alle relevante elementer, er det derfor hensigtsmæssigt foreløbigt at overlade forvaltningen af SAPARD til KLUL og Den nationale fond i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2222/2000. |
| --- | --- |

(7)

Da Kommissionens kontrol af foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306 er baseret på et system, der endnu ikke er fuldt operationelt med hensyn til alle relevante elementer, er det derfor hensigtsmæssigt foreløbigt at overlade forvaltningen af SAPARD til KLUL og Den nationale fond i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2222/2000.

| (8) | Fuld overdragelse af forvaltningen af SAPARD kan kun overvejes efter yderligere kontrol for at sikre, at systemet fungerer tilfredsstillende, og efter eventuelle henstillinger, som Kommissionen måtte fremsætte om overdragelse af støtteforvaltningen til KLUL og Den nationale fond. |
| --- | --- |

(8)

Fuld overdragelse af forvaltningen af SAPARD kan kun overvejes efter yderligere kontrol for at sikre, at systemet fungerer tilfredsstillende, og efter eventuelle henstillinger, som Kommissionen måtte fremsætte om overdragelse af støtteforvaltningen til KLUL og Den nationale fond.

| (9) | Den 2. april 2004 foreslog de ungarske myndigheder regler for, hvornår udgifter er støtteberettigede, i henhold til artikel 4, stk. 1, i afsnit B i den flerårige finansieringsaftale. Kommissionen skal træffe afgørelse herom — |
| --- | --- |

(9)

Den 2. april 2004 foreslog de ungarske myndigheder regler for, hvornår udgifter er støtteberettigede, i henhold til artikel 4, stk. 1, i afsnit B i den flerårige finansieringsaftale. Kommissionen skal træffe afgørelse herom —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Kravet om, at Kommissionen på forhånd skal godkende Ungarns udvælgelse af projekter og indgåelse af kontrakter som fastsat i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1266/1999 for foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306, fraviges hermed.

Artikel 2

Forvaltningen af SAPARD overdrages foreløbigt til:

| 1) | KLUL under Ungarns Ministerium for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne Alkotmány út 29, District V, Budapest, for gennemførelse af foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306 som defineret i det Program for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne, der blev godkendt ved Kommissionens afgørelse C(2000) 2738 endelig den 18. oktober 2000, senest ændret ved Kommissionens afgørelse, der blev vedtaget den 25. februar 2004. |
| --- | --- |

1)

KLUL under Ungarns Ministerium for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne Alkotmány út 29, District V, Budapest, for gennemførelse af foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306 som defineret i det Program for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne, der blev godkendt ved Kommissionens afgørelse C(2000) 2738 endelig den 18. oktober 2000, senest ændret ved Kommissionens afgørelse, der blev vedtaget den 25. februar 2004.

| 2) | Den Nationale Fond i Ungarns Finansministerium, József Nádor tér 2-4., District V, Budapest, for de finansielle funktioner, der skal udføres i forbindelse med gennemførelsen af SAPARD for foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306 i Ungarn. |
| --- | --- |

2)

Den Nationale Fond i Ungarns Finansministerium, József Nádor tér 2-4., District V, Budapest, for de finansielle funktioner, der skal udføres i forbindelse med gennemførelsen af SAPARD for foranstaltning 1305 og foranstaltning 1306 i Ungarn.

Artikel 3

EF medfinansierer kun udgifter i henhold til denne afgørelse, hvis modtagerne har afholdt dem fra datoen for vedtagelsen af denne afgørelse, eller hvis senere, fra datoen for indgåelsen af det instrument, der udpeger dem til at være modtagere af det pågældende projekt, bortset fra gennemførligheds- og dermed forbundne undersøgelser, hvor denne dato sættes til at være den 18. oktober 2000, såfremt KLUL i intet tilfælde har udbetalt støtten før datoen for vedtagelsen af denne afgørelse.

Artikel 4

Uden at dette berører eventuelle afgørelser om støtte under SAPARD til individuelle støttemodtagere, gælder de regler for udgifternes støtteberettigelse, som Ungarn forslog ved brev af 2. april 2004, registreret i Kommissionen under nr. AGR A 11682 af 6. april 2004.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2004.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 161 af 26.6.1999, s. 68.

1

(2)  EFT L 161 af 26.6.1999, s. 87. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 696/2003 (EUT L 99 af 17.4.2003, s. 24).

2

(3)  K(2000) 2738 endelig.

3

(4)  EFT L 322 af 27.11.2002, s. 51.

4

(5)  EFT L 253 af 7.10.2000, s. 5. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 188/2003 (EUT L 27 af 1.2.2003, s. 14).

5

---

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/40

---

Berigtigelse til Kommissionens afgørelse 2004/386/EF af 28. april 2004 om Fællesskabets finansielle tilskud til Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) med henblik på den OIE-ledede forhandlingsproces i 2004

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Afgørelse 2004/386/EF læses således:

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 28. april 2004

om Fællesskabets finansielle tilskud til Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) med henblik på den OIE-ledede forhandlingsproces i 2004

(EØS-relevant tekst)

(2004/386/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter på veterinærområdet (1), særlig artikel 20, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er i beslutning 90/424/EØF fastsat, at Kommissionen iværksætter eller bistår medlemsstaterne ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser og for at udvikle veterinæruddannelser og -kurser. |
| --- | --- |

(1)

Det er i beslutning 90/424/EØF fastsat, at Kommissionen iværksætter eller bistår medlemsstaterne ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser og for at udvikle veterinæruddannelser og -kurser.

| (2) | På anmodning fra både Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater indkaldte Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) til møde i sit hovedkvarter den 11. februar 2004 mellem repræsentanter for begge parter. Drøftelserne blev ledet af OIE og tog sigte på at løse problemerne med at fortolke og overholde gældende OIE-standarder i henhold til OIE's zoosanitære kodeks vedrørende landdyr i forbindelse med BSE. |
| --- | --- |

(2)

På anmodning fra både Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater indkaldte Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) til møde i sit hovedkvarter den 11. februar 2004 mellem repræsentanter for begge parter. Drøftelserne blev ledet af OIE og tog sigte på at løse problemerne med at fortolke og overholde gældende OIE-standarder i henhold til OIE's zoosanitære kodeks vedrørende landdyr i forbindelse med BSE.

| (3) | Slutresultatet af drøftelserne vil kunne anvendes i forbindelse med yderligere forslag om ændring af den zoosanitære BSE-kodeks og dernæst indgå i den senere udformning af Fællesskabets veterinærbestemmelser. |
| --- | --- |

(3)

Slutresultatet af drøftelserne vil kunne anvendes i forbindelse med yderligere forslag om ændring af den zoosanitære BSE-kodeks og dernæst indgå i den senere udformning af Fællesskabets veterinærbestemmelser.

| (4) | Fællesskabet bør derfor støtte Den Europæiske Unions deltagelse i de OIE-ledede forhandlinger, der budgetteres til at koste 8 000 EUR pr. delegation. |
| --- | --- |

(4)

Fællesskabet bør derfor støtte Den Europæiske Unions deltagelse i de OIE-ledede forhandlinger, der budgetteres til at koste 8 000 EUR pr. delegation.

| (5) | Der bør derfor indgås forpligtelsesbevillinger vedrørende Fællesskabets tilskud til den OIE-ledede forhandlingsproces i februar 2004. |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor indgås forpligtelsesbevillinger vedrørende Fællesskabets tilskud til den OIE-ledede forhandlingsproces i februar 2004.

| (6) | De i denne afgørelse fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

De i denne afgørelse fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Den Europæiske Unions deltagelse i den OIE-ledede forhandlingsproces godkendes til finansiering med et maksimumsbeløb på 8 000 EUR over budgetpost 17 04 02 på Den Europæiske Unions budget for 2004.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. april 2004.

På Kommissionens vegne

David BYRNE

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 19. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

---

| 7.6.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 199/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 199/41

---

Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2004/394/EF af 29. april 2004 om resultaterne af risikovurdering og strategier for risikobegrænsning for stofferne acetonitril, acrylamid, acrylonitril, acrylsyre, butadien, hydrogenfluorid, hydrogenperoxid, methacrylsyre, methylmethacrylat, toluen og trichlorbenzen

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 144 af 30. april 2004
  )

Henstilling 2004/394/EF læses således:

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 29. april 2004

om resultaterne af risikovurdering og strategier for risikobegrænsning for stofferne acetonitril, acrylamid, acrylonitril, acrylsyre, butadien, hydrogenfluorid, hydrogenperoxid, methacrylsyre, methylmethacrylat, toluen og trichlorbenzen

(meddelt under nummer K(2004) 1446)

(EØS-relevant tekst)

(2004/394/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

som henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer (1), særlig artikel 11, stk. 2, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1179/94 af 25. maj 1994 vedrørende den første liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (2), hvori der ligeledes er udpeget følgende referenter for disse stoffer:






  — | acetonitril, referent: Spanien |
| --- | --- | --- |

(1)

Inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1179/94 af 25. maj 1994 vedrørende den første liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (2), hvori der ligeledes er udpeget følgende referenter for disse stoffer:

—

acetonitril, referent: Spanien

| — | acrylamid, referent: Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

acrylamid, referent: Det Forenede Kongerige

| — | acrylonitril, referent: Irland |
| --- | --- |

—

acrylonitril, referent: Irland

| — | acrylsyre, referent: Tyskland |
| --- | --- |

—

acrylsyre, referent: Tyskland

| — | butadien, referent: Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

butadien, referent: Det Forenede Kongerige

| — | hydrogenfluorid, referent: Nederlandene |
| --- | --- |

—

hydrogenfluorid, referent: Nederlandene

| — | methacrylsyre, referent: Tyskland |
| --- | --- |

—

methacrylsyre, referent: Tyskland

| — | methylmethacrylat, referent: Tyskland. |
| --- | --- |

—

methylmethacrylat, referent: Tyskland.

| (2) | Inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 2268/95 af 28. september 1995 vedrørende den anden liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (3), hvori der ligeledes er udpeget følgende referenter for disse stoffer:






  — | hydrogenperoxid, referent: Finland |
| --- | --- | --- |

(2)

Inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 2268/95 af 28. september 1995 vedrørende den anden liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (3), hvori der ligeledes er udpeget følgende referenter for disse stoffer:

—

hydrogenperoxid, referent: Finland

| — | toluen, referent: Danmark |
| --- | --- |

—

toluen, referent: Danmark

| — | trichlorbenzen, referent: Danmark. |
| --- | --- |

—

trichlorbenzen, referent: Danmark.

| (3) | De medlemsstater, der er referenter, har for ovennævnte stoffer afsluttet deres vurdering af risikoen for mennesker og miljø og har foreslået strategier med henblik på begrænsning af disse risici i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 af 28. juni 1994 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer, i overensstemmelse med Rådets direktiv (EØF) nr. 793/93 (4). |
| --- | --- |

(3)

De medlemsstater, der er referenter, har for ovennævnte stoffer afsluttet deres vurdering af risikoen for mennesker og miljø og har foreslået strategier med henblik på begrænsning af disse risici i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 af 28. juni 1994 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer, i overensstemmelse med Rådets direktiv (EØF) nr. 793/93 (4).

| (4) | Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE) er blevet hørt og har afgivet udtalelse om de risikovurderinger, som referentmedlemsstaterne har foretaget. |
| --- | --- |

(4)

Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE) er blevet hørt og har afgivet udtalelse om de risikovurderinger, som referentmedlemsstaterne har foretaget.

| (5) | Resultaterne af risikovurderingen findes i bilaget. |
| --- | --- |

(5)

Resultaterne af risikovurderingen findes i bilaget.

| (6) | Medlemsstaterne og den berørte sektor bør på grundlag af de foranstaltninger, som referenten anbefaler, tage hensyn til den foretagne risikovurdering og følge de relevante henstillinger for at sikre den mindst mulige sundheds- og miljørisiko ved hvert af de stoffer, der er risikovurderet. Kommissionen har endvidere anvist, hvilke foranstaltninger i form af fællesskabslovgivning der skal opprioriteres. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne og den berørte sektor bør på grundlag af de foranstaltninger, som referenten anbefaler, tage hensyn til den foretagne risikovurdering og følge de relevante henstillinger for at sikre den mindst mulige sundheds- og miljørisiko ved hvert af de stoffer, der er risikovurderet. Kommissionen har endvidere anvist, hvilke foranstaltninger i form af fællesskabslovgivning der skal opprioriteres.

| (7) | De i denne henstilling nævnte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15 i forordning (EØF) nr. 793/93, |
| --- | --- |

(7)

De i denne henstilling nævnte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15 i forordning (EØF) nr. 793/93,

HENSTILLER:

| 1) | at alle sektorer, hvori der foregår import, produktion, transport, opbevaring, anvendelse i præparater eller anden fremstilling, brug, bortskaffelse eller genvinding af følgende stoffer:






  1. | acetonitril;
  CAS-nr. 75-05-8
  Einecs-nr. 200-835-2 |
| --- | --- | --- |

1)

at alle sektorer, hvori der foregår import, produktion, transport, opbevaring, anvendelse i præparater eller anden fremstilling, brug, bortskaffelse eller genvinding af følgende stoffer:

1.

acetonitril;

CAS-nr. 75-05-8

Einecs-nr. 200-835-2

| 2. | acrylamid;
  CAS-nr. 79-06-1
  Einecs-nr. 201-173-7 |
| --- | --- |

2.

acrylamid;

CAS-nr. 79-06-1

Einecs-nr. 201-173-7

| 3. | acrylonitril;
  CAS-nr. 107-13-1
  Einecs-nr. 203-466-5 |
| --- | --- |

3.

acrylonitril;

CAS-nr. 107-13-1

Einecs-nr. 203-466-5

| 4. | acrylsyre;
  CAS-nr. 79-10-7
  Einecs-nr. 201-177-9 |
| --- | --- |

4.

acrylsyre;

CAS-nr. 79-10-7

Einecs-nr. 201-177-9

| 5. | butadien;
  CAS-nr. 106-99-0
  Einecs-nr. 203-450-8 |
| --- | --- |

5.

butadien;

CAS-nr. 106-99-0

Einecs-nr. 203-450-8

| 6. | hydrogenfluorid;
  CAS-nr. 7664-39-3
  Einecs-nr. 231-634-8 |
| --- | --- |

6.

hydrogenfluorid;

CAS-nr. 7664-39-3

Einecs-nr. 231-634-8

| 7. | hydrogenperoxid;
  CAS-nr. 7722-84-1
  Einecs-nr. 231-765-0 |
| --- | --- |

7.

hydrogenperoxid;

CAS-nr. 7722-84-1

Einecs-nr. 231-765-0

| 8. | methacrylsyre;
  CAS-nr. 79-41-4
  Einecs-nr. 201-204-4 |
| --- | --- |

8.

methacrylsyre;

CAS-nr. 79-41-4

Einecs-nr. 201-204-4

| 9. | methylmethacrylat;
  CAS-nr. 80-62-6
  Einecs-nr. 201-297-1 |
| --- | --- |

9.

methylmethacrylat;

CAS-nr. 80-62-6

Einecs-nr. 201-297-1

| 10. | toluen;
  CAS-nr. 108-88-3
  Einecs-nr. 203-625-9 |
| --- | --- |

10.

toluen;

CAS-nr. 108-88-3

Einecs-nr. 203-625-9

| 11. | trichlorbenzen;
  CAS-nr. 120-82-1
  Einecs-nr. 204-428-0 |
| --- | --- |

11.

trichlorbenzen;

CAS-nr. 120-82-1

Einecs-nr. 204-428-0

bør tage hensyn til resultaterne af den risikovurdering, som er beskrevet i afsnit I (risikovurdering) i del 1-11 i bilaget for hvert af disse stoffer, og

| 2) | at de strategier for risikobegrænsning, som er beskrevet i afsnittet om »Strategi for risikobegrænsning« i del 1-11 i bilaget, bør gennemføres. Hvor der ikke forventes nogen risiko, bør oplysningerne benyttes til at sikre, at de gældende risikobegrænsende foranstaltninger opretholdes.
  Denne henstilling er rettet til alle sektorer, hvori der foregår import, produktion, transport, opbevaring, anvendelse i præparater eller anden fremstilling, brug, bortskaffelse eller genvinding af følgende stoffer, og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2)

at de strategier for risikobegrænsning, som er beskrevet i afsnittet om »Strategi for risikobegrænsning« i del 1-11 i bilaget, bør gennemføres. Hvor der ikke forventes nogen risiko, bør oplysningerne benyttes til at sikre, at de gældende risikobegrænsende foranstaltninger opretholdes.

Denne henstilling er rettet til alle sektorer, hvori der foregår import, produktion, transport, opbevaring, anvendelse i præparater eller anden fremstilling, brug, bortskaffelse eller genvinding af følgende stoffer, og medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2004.

På Kommissionens vegne

Margot WALLSTRÖM

Medlem af Kommissionen

BILAG

DEL 1

CAS-nr. 75-05-8
  Einecs-nr. 200-835-2

| Bruttoformel | CH3–C ≡ N |
| --- | --- |
| Einecs-navn | acetonitril |
| IUPAC-navn | acetonitril |
| Referent | Spanien |
| Klassificering (5) | F:R11
  Xn:R20/21/22
  Xi:R36 |

Bruttoformel

CH3–C ≡ N

Einecs-navn

acetonitril

IUPAC-navn

acetonitril

Referent

Spanien

Klassificering (5)

F:R11

Xn:R20/21/22

Xi:R36

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (6). Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt ved syntese af industrikemikalier, farmaceutiske produkter og pesticider og ved fremstilling af fotografisk film. Stoffet benyttes tillige som opløsningsmiddel ved forskellige ekstraktionsprocesser og i forsknings- og analyselaboratorier. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.

Ved risikovurderingen er der påvist andre eksponeringskilder for mennesker og miljø, idet stoffet især dannes ved forbrænding af biomasse og findes i bilers udstødning, hvilket ikke er en del af selve stoffets livscyklus, således som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab. En vurdering af risiciene fra disse eksponeringer indgår ikke i nærværende risikovurdering. Den fuldstændige risikovurderingsrapport, som referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, indeholder imidlertid oplysninger om disse risici.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for

ARBEJDSTAGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering af huden ved brug af stoffet som opløsningsmiddel og mellemprodukt. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering af huden ved brug af stoffet som opløsningsmiddel og mellemprodukt.

Konklusionen af risikovurderingen for

forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøet

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

ATMOSFÆREN

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

AKVATISKE ØKOSYSTEMER og TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for akvatiske og terrestriske økosystemer som følge af eksponering fra brug af stoffet i den farmaceutiske industri. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for akvatiske og terrestriske økosystemer som følge af eksponering fra brug af stoffet i den farmaceutiske industri.

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for spildevandsbehandlingsanlæg som følge af eksponering fra brug af stoffet i den farmaceutiske industri. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for spildevandsbehandlingsanlæg som følge af eksponering fra brug af stoffet i den farmaceutiske industri.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

Ved risikovurderingen er der påvist andre kilder til acetonitrilemissioner (f.eks. brug af fossilt brændsel). Dette er ikke omfattet af forordning (EØF) nr. 793/93 og indgår ikke i strategien for risikobegrænsning.

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at en revision af den nugældende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering, som er fastsat i medfør af Kommissionens direktiv 91/322/EØF (7), tages under overvejelse, så det fremgår, at eksponering af huden kan medvirke til den samlede belastning af arbejdstagerne. |
| --- | --- |

—

at en revision af den nugældende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering, som er fastsat i medfør af Kommissionens direktiv 91/322/EØF (7), tages under overvejelse, så det fremgår, at eksponering af huden kan medvirke til den samlede belastning af arbejdstagerne.

For miljøet

| — | Europa-Kommissionen bør overveje at opføre acetonitril på listen med prioriterede stoffer i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (8) (vandrammedirektivet), næste gang dette bilag revideres. |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionen bør overveje at opføre acetonitril på listen med prioriterede stoffer i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (8) (vandrammedirektivet), næste gang dette bilag revideres.

| — | For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til Rådets direktiv 96/61/EF (9) (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), bør stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT. |
| --- | --- |

—

For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til Rådets direktiv 96/61/EF (9) (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), bør stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT.

| — | Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet. |
| --- | --- |

—

Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

DEL 2

CAS-nr. 79-06-1
  Einecs-nr. 201-173-7

| Bruttoformel | CH2 = CH-CONH2 |
| --- | --- |
| Einecs-navn | acrylamid |
| IUPAC-navn | 2-propenamid |
| Referent | Det Forenede Kongerige |
| Klassificering (10) | Carc.Cat.2:R45
  Muta.Cat.2:R46
  Repro.Cat.3:R62
  T:R25
  T:R48/23/24/25
  Xn:R20/21
  Xi:R36/38
  R43 |

Bruttoformel

CH2 = CH-CONH2

Einecs-navn

acrylamid

IUPAC-navn

2-propenamid

Referent

Det Forenede Kongerige

Klassificering (10)

Carc.Cat.2:R45

Muta.Cat.2:R46

Repro.Cat.3:R62

T:R25

T:R48/23/24/25

Xn:R20/21

Xi:R36/38

R43

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (11).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt i den kemiske industri til fremstilling af polyacrylamid. Det benyttes endvidere til fremstilling af polyacrylamidgeler til umiddelbar brug og i injektionsmørtler. Hovedanvendelserne for polyacrylamid ligger inden for spildevandsbehandling, papir- og papirmasseforarbejdning og mineraloparbejdning; andre anvendelser er bl.a. som tilsætningsstof til kosmetiske midler og som middel til forbedring af jordens struktur. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for

ARBEJDSTAGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med mutagenicitet og carcinogenicitet som følge af eksponering ved produktion af stoffet, brug som mellemprodukt i den kemiske industri til fremstilling af polyacrylamid, brug af polyacrylamid, brug af polyacrylamidgeler til elektroforese og brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel (brug i stor og lille skala). |
| --- | --- |

—

mulige problemer med mutagenicitet og carcinogenicitet som følge af eksponering ved produktion af stoffet, brug som mellemprodukt i den kemiske industri til fremstilling af polyacrylamid, brug af polyacrylamid, brug af polyacrylamidgeler til elektroforese og brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel (brug i stor og lille skala).

| — | mulige problemer med neurotoksicitet og reproduktionstoksicitet som følge af eksponering ved brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel i både stor og lille skala. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med neurotoksicitet og reproduktionstoksicitet som følge af eksponering ved brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel i både stor og lille skala.

Konklusionen af risikovurderingen for

FORBRUGERE

| — | er, at der kan være risici ved enhver eksponering, da stoffet er identificeret som kræftfremkaldende uden nedre grænse. Det bør tages med i betragtning, om de eksisterende forholdsregler er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger kan gennemføres i praksis. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er meget lav. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis. |
| --- | --- |

—

er, at der kan være risici ved enhver eksponering, da stoffet er identificeret som kræftfremkaldende uden nedre grænse. Det bør tages med i betragtning, om de eksisterende forholdsregler er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger kan gennemføres i praksis. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er meget lav. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Konklusionen af risikovurderingen for

OFFENTLIGHEDENS UDSÆTTELSE VIA MILJØET

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med neurotoksicitet, reproduktionstoksicitet, mutagenicitet og carcinogenicitet som følge af eksponering i forbindelse med brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel ved store bygge- og anlægsarbejder. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med neurotoksicitet, reproduktionstoksicitet, mutagenicitet og carcinogenicitet som følge af eksponering i forbindelse med brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel ved store bygge- og anlægsarbejder.

Til ovenstående konklusion kommer, at enhver risiko ikke kan udelukkes i betragtning af de øvrige anvendelser, da stoffet er identificeret som kræftfremkaldende uden nedre grænse. Det bør tages med i betragtning, om de eksisterende forholdsregler er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger kan gennemføres i praksis. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er meget lav. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

AKVATISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for akvatiske økosystemer som følge af eksponering fra brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel til bygge- og anlægsformål og indirekte eksponering af andre organismer via vand, der forurenes som følge af samme brug. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for akvatiske økosystemer som følge af eksponering fra brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel til bygge- og anlægsformål og indirekte eksponering af andre organismer via vand, der forurenes som følge af samme brug.

Konklusionen af risikovurderingen for

ATMOSFÆREN

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel til bygge- og anlægsformål. Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i: |
| --- | --- |

—

mulige problemer med brug af acrylamidbaseret injektionsmørtel til bygge- og anlægsformål. Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i:

| — | oplysninger, som giver en mere detaljeret vurdering af risikoen for miljøet. |
| --- | --- |

—

oplysninger, som giver en mere detaljeret vurdering af risikoen for miljøet.

Behovet for disse oplysninger er vurderet endnu en gang på baggrund af strategien for risikobegrænsning og er bortfaldet (jf. afsnit II - strategi for risikobegrænsning)

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For sundheden og miljøet

Det anbefales

| — | at overveje, at der i rådsdirektiv 76/769/EØF (12) indføres begrænsninger for markedsføring og brug af acrylamid (13) i injektionsmørtel til anvendelse i både lille og stor skala. |
| --- | --- |

—

at overveje, at der i rådsdirektiv 76/769/EØF (12) indføres begrænsninger for markedsføring og brug af acrylamid (13) i injektionsmørtel til anvendelse i både lille og stor skala.

| — | For at fastslå, om undtagelser er berettigede, kan der være behov for yderligere arbejde |
| --- | --- |

—

For at fastslå, om undtagelser er berettigede, kan der være behov for yderligere arbejde

| — | De foreslåede begrænsninger for markedsføring og brug vil betyde, at der ikke behøves yderligere oplysninger til en mere detaljeret vurering af risikoen for miljøet |
| --- | --- |

—

De foreslåede begrænsninger for markedsføring og brug vil betyde, at der ikke behøves yderligere oplysninger til en mere detaljeret vurering af risikoen for miljøet

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for acrylamid. |
| --- | --- |

—

at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for acrylamid.

For forbrugerne

| — | Gældende lovgivning om forbrugerbeskyttelse, især bestemmelserne i direktiv 76/769/EØF (direktivet om markedsføring og brug) om kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske stoffer (CMR-stoffer) og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (produktsikkerhed i almindelighed) (14) om produkter, anses for tilstrækkelige til at beskytte forbrugerne mod de påviste risici. |
| --- | --- |

—

Gældende lovgivning om forbrugerbeskyttelse, især bestemmelserne i direktiv 76/769/EØF (direktivet om markedsføring og brug) om kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske stoffer (CMR-stoffer) og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (produktsikkerhed i almindelighed) (14) om produkter, anses for tilstrækkelige til at beskytte forbrugerne mod de påviste risici.

DEL 3

CAS-nr. 107-13-1
  Einecs-nr. 203-466-5

| Bruttoformel: | CH2 = CH – C ≡ N |
| --- | --- |
| Einecs-navn | acrylonitril |
| IUPAC-navn | 2-propennitril |
| Referent | Irland |
| Klassificering (15) | F:R11
  Carc.Cat.2:R45
  T:R23/24/25
  Xi:R37/38
  R41
  R43
  N:R51/53 |

Bruttoformel:

CH2 = CH – C ≡ N

Einecs-navn

acrylonitril

IUPAC-navn

2-propennitril

Referent

Irland

Klassificering (15)

F:R11

Carc.Cat.2:R45

T:R23/24/25

Xi:R37/38

R41

R43

N:R51/53

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (16).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som monomer ved fremstilling af polymermaterialer, først og fremmest acryl- og modacrylfibre, acrylonitril-butadien-styren-plast og styren-acrylonitril-plast. Det benyttes endvidere som monomer ved syntese af nyskabte polymermaterialer og produktion af acrylamid, adiponitril, fedtaminer og fedtalkoholer.

Ved risikovurderingen er der påvist andre eksponeringskilder, som har betydning for mennesker og miljø, og som ikke er en del af selve stoffets livscyklus, således som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab, idet stoffet bl.a. dannes under forbrænding af fossilt brændsel. En vurdering af risiciene fra disse eksponeringer indgår ikke i nærværende risikovurdering. Den fuldstændige risikovurderingsrapport, som referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, indeholder imidlertid oplysninger, som muligvis tillader en vurdering af disse risici.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for

ARBEJDSTAGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med generelle systemiske virkninger og carcinogenicitet som følge af eksponering under fremstilling og forarbejdning af stoffet. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generelle systemiske virkninger og carcinogenicitet som følge af eksponering under fremstilling og forarbejdning af stoffet.

Konklusionen af risikovurderingen for

forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøet

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | Risici ved samtlige eksponeringsscenarier kan ikke udelukkes, da stoffet i dag anses for kræftfremkaldende uden nedre grænse. Det bør tages med i betragtning, om de eksisterende forholdsregler er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger kan gennemføres i praksis. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er meget lav. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis. |
| --- | --- |

—

Risici ved samtlige eksponeringsscenarier kan ikke udelukkes, da stoffet i dag anses for kræftfremkaldende uden nedre grænse. Det bør tages med i betragtning, om de eksisterende forholdsregler er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger kan gennemføres i praksis. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er meget lav. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

AKVATISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for det lokale vandmiljø som følge af eksponering fra produktion af acrylfibre på et givet anlæg. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for det lokale vandmiljø som følge af eksponering fra produktion af acrylfibre på et givet anlæg.

Konklusionen af risikovurderingen for

atmosfæren og terrestriske økosystemer

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

Ved risikovurderingen er der påvist andre kilder til acrylonitrilemissioner (f.eks. brug af fossile brændsler). Dette er ikke omfattet af forordning (EØF) nr. 793/93 og indgår ikke i strategien for risikobegrænsning.

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for acrylonitril |
| --- | --- |

—

at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for acrylonitril

For forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøet

| — | Gældende lovgivning om forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af mennesker, der udsættes via miljøet, især bestemmelserne i direktiv 76/769/EØF (direktivet om markedsføring og brug) om CMR-stoffer, direktiv 2001/95/EF (produktsikkerhed i almindelighed) om produkter og direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), anses for tilstrækkelige til at beskytte forbrugerne mod de påviste risici. |
| --- | --- |

—

Gældende lovgivning om forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af mennesker, der udsættes via miljøet, især bestemmelserne i direktiv 76/769/EØF (direktivet om markedsføring og brug) om CMR-stoffer, direktiv 2001/95/EF (produktsikkerhed i almindelighed) om produkter og direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), anses for tilstrækkelige til at beskytte forbrugerne mod de påviste risici.

For miljøet

| — | For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), bør stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT).Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT. |
| --- | --- |

—

For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), bør stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT).Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT.

| — | Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet. |
| --- | --- |

—

Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

DEL 4

CAS-nr. 79-10-7
  Einecs-nr. 201-177-9

| Bruttoformel | CH2 = CH–COOH |
| --- | --- |
| Einecs-navn | acrylsyre |
| IUPAC-navn | 2-propensyre |
| Referent | Tyskland |
| Klassificering (17) | C:R35
  Xn:R20/21/22
  R10
  N:R50 |

Bruttoformel

CH2 = CH–COOH

Einecs-navn

acrylsyre

IUPAC-navn

2-propensyre

Referent

Tyskland

Klassificering (17)

C:R35

Xn:R20/21/22

R10

N:R50

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (18).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt ved fremstilling af polyacrylater. Det benyttes endvidere som bestanddel i klæbestoffer og forekommer som restmonomer i klæbestoffer, malinger, bindemidler, trykfarver, hygiejnebind, trusseindlæg og blebukser. Polyacrylater anvendes hovedsagelig som cobuilder i fosfatfrie vaskemidler, i flokkuleringsmidler og til drikkevands- og spildevandsbehandling. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.

Ved risikovurderingen er der påvist andre eksponeringskilder for mennesker og miljø, f.eks. brug af acrylatbaserede injektionsmørtler og dannelse som nedbrydningsprodukt ved produktion af trykte kredsløbskort og fjernelse af maling med blæselampe, hvilket ikke er en del af selve stoffets livscyklus, således som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab. En vurdering af risiciene fra disse eksponeringer indgår i nærværende risikovurdering.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for

ARBEJDSTAGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med irritation og ætsning af luftvejene som følge af indånding af en enkeltdosis i forbindelse med produktion og forarbejdning, produktion af klæbestoffer, der indeholder stoffet, og anvendelse af klæbestoffer, der indeholder stoffet |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og ætsning af luftvejene som følge af indånding af en enkeltdosis i forbindelse med produktion og forarbejdning, produktion af klæbestoffer, der indeholder stoffet, og anvendelse af klæbestoffer, der indeholder stoffet

| — | tænkelige lokale virkninger som følge af udsættelse ved gentagen indånding i forbindelse med produktion af klæbestoffer, der indeholder stoffet, og anvendelse af klæbestoffer, der indeholder stoffet |
| --- | --- |

—

tænkelige lokale virkninger som følge af udsættelse ved gentagen indånding i forbindelse med produktion af klæbestoffer, der indeholder stoffet, og anvendelse af klæbestoffer, der indeholder stoffet

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved gentagen indånding i forbindelse med produktion og brug af klæbestoffer, der indeholder stoffet. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved gentagen indånding i forbindelse med produktion og brug af klæbestoffer, der indeholder stoffet.

Konklusionen af risikovurderingen for

forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøet

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

AKVATISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for det lokale akvatiske økosystem som følge af eksponering fra vådpolymerisationsprocesser, herunder våd fremstilling af superabsorberende polymerer, og brug af acrylatbaseret injektionsmørtel. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for det lokale akvatiske økosystem som følge af eksponering fra vådpolymerisationsprocesser, herunder våd fremstilling af superabsorberende polymerer, og brug af acrylatbaseret injektionsmørtel.

Konklusionen af risikovurderingen for

atmosfæren og terrestriske økosystemer

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | der er behov for yderligere oplysninger for at opnå en fyldestgørende beskrivelse af risikoen for anlæg til behandling af kommunalt spildevand som følge af eksponering fra brug af stoffet i vådpolymerisering, herunder produktion af superabsorberende polymerer. |
| --- | --- |

—

der er behov for yderligere oplysninger for at opnå en fyldestgørende beskrivelse af risikoen for anlæg til behandling af kommunalt spildevand som følge af eksponering fra brug af stoffet i vådpolymerisering, herunder produktion af superabsorberende polymerer.

Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i:

| — | Yderligere data, som viser, om naturligt forekommende infusionsdyr i spildevandssystemer bliver påvirket. |
| --- | --- |

—

Yderligere data, som viser, om naturligt forekommende infusionsdyr i spildevandssystemer bliver påvirket.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for acrylsyre |
| --- | --- |

—

at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for acrylsyre

| — | at arbejdsgivere, der anvender acrylsyreholdige klæbestoffer, følger den praktisk orienterede ikke-bindende vejledning, som Kommissionen skal til at udarbejde i medfør af artikel 12, stk. 2, i Rådets direktiv 98/24/EF (19) (direktivet om kemiske agenser), og de på grundlag heraf udarbejdede nationale sektorspecifikke vejledninger. |
| --- | --- |

—

at arbejdsgivere, der anvender acrylsyreholdige klæbestoffer, følger den praktisk orienterede ikke-bindende vejledning, som Kommissionen skal til at udarbejde i medfør af artikel 12, stk. 2, i Rådets direktiv 98/24/EF (19) (direktivet om kemiske agenser), og de på grundlag heraf udarbejdede nationale sektorspecifikke vejledninger.

For miljøet

Det anbefales

for acrylsyre, der frigives fra kemisk injektionsmørtel:

| — | at der etableres en harmoniseret europæisk prøvnings- og vurderingsordning for kemisk injektionsmørtel |
| --- | --- |

—

at der etableres en harmoniseret europæisk prøvnings- og vurderingsordning for kemisk injektionsmørtel

| — | at der på EU-plan fastsættes generelle bestemmelser om brug af kemisk injektionsmørtel, herunder krav til uddannelse af både det planlæggende og det udførende personale, mens de lokale aspekter tilgodeses af de pågældende lokale tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

—

at der på EU-plan fastsættes generelle bestemmelser om brug af kemisk injektionsmørtel, herunder krav til uddannelse af både det planlæggende og det udførende personale, mens de lokale aspekter tilgodeses af de pågældende lokale tilsynsmyndigheder.

| — | Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet. |
| --- | --- |

—

Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

for acrylsyre, der anvendes i vådpolymeriseringsprocesser, i anlæg på senere produktionstrin (forarbejdningskapacitet > 500 t/år) og ved produktion af superabsorberende polymerer:

| — | at Europa-Kommissionen bør overveje at opføre acrylsyre på listen med prioriterede stoffer i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet), næste gang dette bilag revideres og at træffe sådanne foranstaltninger som harmoniserede krav til forudgående tilladelse for de pågældende anlæg til udledning i vand |
| --- | --- |

—

at Europa-Kommissionen bør overveje at opføre acrylsyre på listen med prioriterede stoffer i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet), næste gang dette bilag revideres og at træffe sådanne foranstaltninger som harmoniserede krav til forudgående tilladelse for de pågældende anlæg til udledning i vand

| — | For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), bør stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT. |
| --- | --- |

—

For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), bør stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT.

| — | Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet. |
| --- | --- |

—

Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

DEL 5

CAS-nr. 106-99-0
  Einecs-nr. 203-450-8

| Bruttoformel | CH2 = CH – CH = CH2 |
| --- | --- |
| Einecs-navn | butadien |
| IUPAC-navn | 1,3-butadien |
| Referent | Det Forenede Kongerige |
| Klassificering (20) | F+:R12
  Carc.Cat.1:R45
  Muta.Cat.2:R46 |

Bruttoformel

CH2 = CH – CH = CH2

Einecs-navn

butadien

IUPAC-navn

1,3-butadien

Referent

Det Forenede Kongerige

Klassificering (20)

F+:R12

Carc.Cat.1:R45

Muta.Cat.2:R46

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (21).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt i polymerindustrien. 1,3-butadien finder især anvendelse til fremstilling af syntetisk gummi såsom styren-butadien-gummi (SBR) og polybutadiengummi, termoplastharpikser såsom acrylonitril-butadien-styren (ABS) og styren-butadien-latex. Det finder endvidere anvendelse som mellemprodukt ved fremstilling af neopren til bil- og industrigummivarer, fremstilling af methylmethacrylat-butadien-styren-polymer (MBS), der bruges som forstærkning i PVC, og fremstilling af adiponitril, der indgår i fremstillingen af nylon. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for arbejdstagere

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med mutagenicitet og carcinogenicitet som følge af eksponering for stoffet ved produktion og brug som mellemprodukt i polymerindustrien |
| --- | --- |

—

mulige problemer med mutagenicitet og carcinogenicitet som følge af eksponering for stoffet ved produktion og brug som mellemprodukt i polymerindustrien

Konklusionen af risikovurderingen for

forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøet

er, at der er behov for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | Risici ved samtlige eksponeringsscenarier kan ikke udelukkes, da stoffet er identificeret som kræftfremkaldende uden nedre grænse. Det bør tages med i betragtning, om de eksisterende forholdsregler er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger kan gennemføres i praksis. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er meget lav. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis. |
| --- | --- |

—

Risici ved samtlige eksponeringsscenarier kan ikke udelukkes, da stoffet er identificeret som kræftfremkaldende uden nedre grænse. Det bør tages med i betragtning, om de eksisterende forholdsregler er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger kan gennemføres i praksis. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er meget lav. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

atmosfæren, akvatiske økosystemer og terrestriske økosystemer

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for butadien. |
| --- | --- |

—

at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for butadien.

For forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøet

Gældende lovgivning om forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af mennesker, der udsættes via miljøet, især bestemmelserne i direktiv 76/769/EØF (direktivet om markedsføring og brug) om CMR-stoffer, direktiv 2001/95/EF (produktsikkerhed i almindelighed) om produkter og direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), anses for tilstrækkelige til at beskytte forbrugerne mod de påviste risici.

DEL 6

CAS-nr. 7664-39-3
  Einecs-nr. 231-634-8

| Bruttoformel | HF |
| --- | --- |
| Einecs-navn | hydrogenfluorid |
| IUPAC-navn | hydrogenfluorid |
| Referent | Nederlandene |
| Klassificering (22) | T+:R26/27/28
  C: R35 |

Bruttoformel

HF

Einecs-navn

hydrogenfluorid

IUPAC-navn

hydrogenfluorid

Referent

Nederlandene

Klassificering (22)

T+:R26/27/28

C: R35

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (23).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt i den kemiske industri til syntese af organiske fluorforbindelser og uorganiske fluorider. Det benyttes endvidere som bejdsemiddel til metaloverflader, som ætsemiddel til glas og til overfladerensning. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.

Ved risikovurderingen er der påvist andre eksponeringskilder for mennesker og miljø, idet stoffet især udledes fra jern-, stål- og aluminiumindustri, glas- og teglværker, keramisk industri, kraftværker og produktionsanlæg for fosfatkemikalier, hvilket ikke er en del af selve stoffets livscyklus, således som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab. En vurdering af risiciene fra disse eksponeringer indgår ikke i nærværende risikovurdering. Den risikovurderingsrapport, som referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, indeholder imidlertid oplysninger, som muligvis tillader en vurdering af disse risici.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for arbejdstagere

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med irritation og/eller ætsning af hud, øjne og luftveje, alt efter koncentrationen, som følge af gentagen udsættelse for hydrogenfluoridgas ved produktion og brug som mellemprodukt i den kemiske industri og brug af vandige opløsninger af stoffet |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og/eller ætsning af hud, øjne og luftveje, alt efter koncentrationen, som følge af gentagen udsættelse for hydrogenfluoridgas ved produktion og brug som mellemprodukt i den kemiske industri og brug af vandige opløsninger af stoffet

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved gentagen indånding i forbindelse med brug af vandige opløsninger af stoffet |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved gentagen indånding i forbindelse med brug af vandige opløsninger af stoffet

| — | mulige problemer med irritation og/eller ætsning af huden, alt efter koncentrationen, som følge af engangsudsættelse for væskeformig hydrogenfluorid ved brug af vandige opløsninger af stoffet |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og/eller ætsning af huden, alt efter koncentrationen, som følge af engangsudsættelse for væskeformig hydrogenfluorid ved brug af vandige opløsninger af stoffet

| — | mulige problemer med irritation og/eller ætsning af luftveje, alt efter koncentrationen, som følge af engangsudsættelse for hydrogenfluoridgas ved produktion og brug som mellemprodukt i den kemiske industri og brug af vandige opløsninger af stoffet. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og/eller ætsning af luftveje, alt efter koncentrationen, som følge af engangsudsættelse for hydrogenfluoridgas ved produktion og brug som mellemprodukt i den kemiske industri og brug af vandige opløsninger af stoffet.

Konklusionen af risikovurderingen for

FORBRUGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med irritation og/eller ætsning af huden, alt efter koncentrationen, som følge af udsættelse én eller flere gange for væskeformig hydrogenfluorid ved, at forbrugeren benytter præparater, der indeholder stoffet |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og/eller ætsning af huden, alt efter koncentrationen, som følge af udsættelse én eller flere gange for væskeformig hydrogenfluorid ved, at forbrugeren benytter præparater, der indeholder stoffet

Konklusionen af risikovurderingen for

OFFENTLIGHEDENS UDSÆTTELSE VIA MILJØET

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af gentagen eksponering ved indånding i nærheden af anlæg, hvor stoffet produceres eller forarbejdes. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af gentagen eksponering ved indånding i nærheden af anlæg, hvor stoffet produceres eller forarbejdes.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko, omend der kan være problemer ved den risiko, der er knyttet til det koncentrerede stofs voldsomme reaktion ved kontakt med vand og muligheden for hydrogenudvikling ved reaktion mellem fortyndede (under 65 %) opløsninger af stoffet og metaller. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko, omend der kan være problemer ved den risiko, der er knyttet til det koncentrerede stofs voldsomme reaktion ved kontakt med vand og muligheden for hydrogenudvikling ved reaktion mellem fortyndede (under 65 %) opløsninger af stoffet og metaller.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

atmosfæren og akvatiske økosystemer

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for det lokale vandmiljø og atmosfæren som følge af eksponering fra nogle anlæg, hvor stoffet produceres eller anvendes. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for det lokale vandmiljø og atmosfæren som følge af eksponering fra nogle anlæg, hvor stoffet produceres eller anvendes.

Konklusionen af risikovurderingen for

TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For arbejdstagerneGældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at det overvejes at indføre EU-forbud mod brug af hydrogenfluorid i professionelle rengøringsmidler til bygningsoverflader (herunder gulve) ved optagelse af stoffet i bilag III til Rådets direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser) |
| --- | --- |

—

at det overvejes at indføre EU-forbud mod brug af hydrogenfluorid i professionelle rengøringsmidler til bygningsoverflader (herunder gulve) ved optagelse af stoffet i bilag III til Rådets direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser)

| — | at Kommissionens Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering (SCOEL) gennemgår de nye oplysninger i risikovurderingsrapporten og eventuelt anbefaler, at den nugældende grænseværdi for erhvervsmæssig udsættelse (OEL) revideres. |
| --- | --- |

—

at Kommissionens Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering (SCOEL) gennemgår de nye oplysninger i risikovurderingsrapporten og eventuelt anbefaler, at den nugældende grænseværdi for erhvervsmæssig udsættelse (OEL) revideres.

For forbrugerne

Det anbefales

| — | at hydrogenfluoridpræparater, der er klassificeret som ætsende eller giftige, fjernes fra forbrugermarkedet (24). Sådanne produkter opfylder ikke de almindelige sikkerhedskrav i Rådets direktiv 92/59/EØF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed (25) og bør omgående trækkes tilbage. Medlemsstaterne bør føre aktivt og effektivt tilsyn med markedssituationen på deres område, hvad angår hydrogenfluoridholdige forbrugerprodukter, fjerne sådanne produkter fra markedet, idet de er »ikke-sikre« ifølge bestemmelserne om almindelig sikkerhed i direktiv 92/59/EØF (produktsikkerhed i almindelighed), og underrette Kommissionen via underretningssystemet i direktiv 92/59/EØF. |
| --- | --- |

—

at hydrogenfluoridpræparater, der er klassificeret som ætsende eller giftige, fjernes fra forbrugermarkedet (24). Sådanne produkter opfylder ikke de almindelige sikkerhedskrav i Rådets direktiv 92/59/EØF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed (25) og bør omgående trækkes tilbage. Medlemsstaterne bør føre aktivt og effektivt tilsyn med markedssituationen på deres område, hvad angår hydrogenfluoridholdige forbrugerprodukter, fjerne sådanne produkter fra markedet, idet de er »ikke-sikre« ifølge bestemmelserne om almindelig sikkerhed i direktiv 92/59/EØF (produktsikkerhed i almindelighed), og underrette Kommissionen via underretningssystemet i direktiv 92/59/EØF.

For miljøet

| — | For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), bør stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT. |
| --- | --- |

—

For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), bør stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT.

| — | Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet. |
| --- | --- |

—

Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

DEL 7

CAS-nr. 7722-84-1
  Einecs-nr. 231-765-0

| Bruttoformel | H2O2 |
| --- | --- |
| Einecs-navn | hydrogenperoxid |
| IUPAC-navn | hydrogenperoxid |
| Referent | Finland |
| Klassificering (26) | O:R8
  C:R34 |

Bruttoformel

H2O2

Einecs-navn

hydrogenperoxid

IUPAC-navn

hydrogenperoxid

Referent

Finland

Klassificering (26)

O:R8

C:R34

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (27).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes til blegning af papirmasse og fremstilling af kemikalier. Det benyttes endvidere til tekstilblegning, desinfektion i levnedsmiddelindustrien, ætsning i elektronikindustrien, metalbeklædning, nedbrydning af proteiner, blegning af tænder, hårfarvning og -blegning hos frisører, behandling af drikkevand og spildevand, i mange forbrugerprodukter til hårfarvning og -blegning, husholdningsprodukter til tekstilblegning, rensemidler, desinfektion af kontaktlinser og produkter til blegning af tænder.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for

ARBEJDSTAGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med irritation og/eller ætsning af hud, øjne og luftveje, alt efter koncentrationen, som følge af udsættelse i forbindelse med læsning |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og/eller ætsning af hud, øjne og luftveje, alt efter koncentrationen, som følge af udsættelse i forbindelse med læsning

| — | mulige problemer med irritation og/eller ætsning af hud og øjne, alt efter koncentrationen, som følge af udsættelse i forbindelse med tekstilblegning (batchproces), aseptisk emballering (ældre anlægstyper med neddypning), brug af peroxoeddikesyre i bryggerier, ætsning af kredsløbskort (ældre proces), metalbeklædning og nedbrydning af proteiner |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og/eller ætsning af hud og øjne, alt efter koncentrationen, som følge af udsættelse i forbindelse med tekstilblegning (batchproces), aseptisk emballering (ældre anlægstyper med neddypning), brug af peroxoeddikesyre i bryggerier, ætsning af kredsløbskort (ældre proces), metalbeklædning og nedbrydning af proteiner

| — | mulige problemer med irritation og/eller ætsning af øjne, alt efter koncentrationen, som følge af udsættelse ved arbejde som frisør |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og/eller ætsning af øjne, alt efter koncentrationen, som følge af udsættelse ved arbejde som frisør

| — | mulige problemer med toksicitet ved gentagen indånding ved læsning og aseptisk emballering (alle maskintyper), ætsning af kredsløbskort (ældre proces) og behandling af spildevand. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med toksicitet ved gentagen indånding ved læsning og aseptisk emballering (alle maskintyper), ætsning af kredsløbskort (ældre proces) og behandling af spildevand.

Konklusionen af risikovurderingen for

FORBRUGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med øjenirritation som følge af udsættelse ved hårfarvning og -blegning og mulige problemer med irritation/ætsning af øjnene ved anvendelse af tekstilblegemidler og rensemidler, hvis den faktiske hydrogenperoxidkoncentration er > 5 % |
| --- | --- |

—

mulige problemer med øjenirritation som følge af udsættelse ved hårfarvning og -blegning og mulige problemer med irritation/ætsning af øjnene ved anvendelse af tekstilblegemidler og rensemidler, hvis den faktiske hydrogenperoxidkoncentration er > 5 %

| — | tænkelige specifikke skadevirkninger på tandmarv og tand som følge af eksponering ved tandblegning med 35 % hydrogenperoxid hos tandlægen. |
| --- | --- |

—

tænkelige specifikke skadevirkninger på tandmarv og tand som følge af eksponering ved tandblegning med 35 % hydrogenperoxid hos tandlægen.

Konklusionen af risikovurderingen for

OFFENTLIGHEDENS UDSÆTTELSE VIA MILJØET

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen (for arbejdstagere og forbrugere). Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulig brandrisiko ved spild af stærke (> 25 %) hydrogenperoxidopløsninger på brændbare materialer. |
| --- | --- |

—

mulig brandrisiko ved spild af stærke (> 25 %) hydrogenperoxidopløsninger på brændbare materialer.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

atmosfæren og terrestriske økosystemer

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

AKVATISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for det akvatiske økosystem som følge af eksponering fra fire produktionsanlæg og brug af andre kemikalier ved fremstillingen. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for det akvatiske økosystem som følge af eksponering fra fire produktionsanlæg og brug af andre kemikalier ved fremstillingen.

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko for ovennævnte miljømedier. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at arbejdstagerne revurderer aventuelle risikovurderinger, der er foretaget i medfør af direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser), under hensyntagen til oplysningerne i den risikovurdering og den risikobegrænsningsstrategi, der er udarbejdet for hydrogenperoxid i medfør af forordning (EØF) nr. 739/93, og træffer alle de fornødne foranstaltninger |
| --- | --- |

—

at arbejdstagerne revurderer aventuelle risikovurderinger, der er foretaget i medfør af direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser), under hensyntagen til oplysningerne i den risikovurdering og den risikobegrænsningsstrategi, der er udarbejdet for hydrogenperoxid i medfør af forordning (EØF) nr. 739/93, og træffer alle de fornødne foranstaltninger

| — | at arbejdsgivere, der har de anvendelser af hydrogenperoxid, der kan give problemer ifølge risikovurderingen (afsnit I), følger den praktisk orienterede ikke-bindende vejledning, som Kommissionen skal til at udarbejde i medfør af artikel 12, stk. 2, i direktiv 98/24/EF, og de på grundlag heraf udarbejdede nationale sektorspecifikke vejledninger. |
| --- | --- |

—

at arbejdsgivere, der har de anvendelser af hydrogenperoxid, der kan give problemer ifølge risikovurderingen (afsnit I), følger den praktisk orienterede ikke-bindende vejledning, som Kommissionen skal til at udarbejde i medfør af artikel 12, stk. 2, i direktiv 98/24/EF, og de på grundlag heraf udarbejdede nationale sektorspecifikke vejledninger.

For forbrugerne

Det anbefales

| — | at det inden for rammerne af Kommissionens direktiv 2003/83/EF (28) vedrørende den højest tilladte koncentration af hydrogenperoxid i midler til blegning af tænder, der anvendes under tandlægens tilsyn, overvejes at tillade en grænse på op til 6 %, forudsat at der på etiketten er trykt de nødvendige anvendelsesbetingelser og advarsler |
| --- | --- |

—

at det inden for rammerne af Kommissionens direktiv 2003/83/EF (28) vedrørende den højest tilladte koncentration af hydrogenperoxid i midler til blegning af tænder, der anvendes under tandlægens tilsyn, overvejes at tillade en grænse på op til 6 %, forudsat at der på etiketten er trykt de nødvendige anvendelsesbetingelser og advarsler

| — | at tekstilblegemidler og rensemidler, der indeholder ≥ 5 % hydrogenperoxid, formuleres på en sådan måde, at risikoen for irritation/ætsning af øjnene bliver mindre (f.eks. tyktflydende opslæmning eller creme). I brugsanvisningen bør risikoen for irritation/ætsning af øjnene fremhæves, og det procentvise indhold af H2O2 i produkten bør angives. For hårfarve/blegemidler bør førnævnte henstillinger, herunder om procentgrænsen, tages under overvejelse inden for rammerne af Fællesskabets lovgivning om kosmetiske midler |
| --- | --- |

—

at tekstilblegemidler og rensemidler, der indeholder ≥ 5 % hydrogenperoxid, formuleres på en sådan måde, at risikoen for irritation/ætsning af øjnene bliver mindre (f.eks. tyktflydende opslæmning eller creme). I brugsanvisningen bør risikoen for irritation/ætsning af øjnene fremhæves, og det procentvise indhold af H2O2 i produkten bør angives. For hårfarve/blegemidler bør førnævnte henstillinger, herunder om procentgrænsen, tages under overvejelse inden for rammerne af Fællesskabets lovgivning om kosmetiske midler

| — | at kravet om børnesikre lukninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF (29) (direktivet om farlige præparater) kommer til at gælde for alle husholdningskemikalier, som kan være tilgængelige for børn, og som indeholder hydrogenperoxid. |
| --- | --- |

—

at kravet om børnesikre lukninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF (29) (direktivet om farlige præparater) kommer til at gælde for alle husholdningskemikalier, som kan være tilgængelige for børn, og som indeholder hydrogenperoxid.

For miljøet

Det anbefales

| — | for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC) at stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT. |
| --- | --- |

—

for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC) at stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT.

DEL 8

CAS-nr. 79-41-4
  Einecs-nr. 201-204-4

| Bruttoformel | CH2 = C(CH3) -COOH |
| --- | --- |
| Einecs-navn | methacrylsyre |
| IUPAC-navn | 2-methyl-2-propensyre |
| Referent | Tyskland |
| Klassificering (30) | C: R35
  Xn: R21/22 |

Bruttoformel

CH2 = C(CH3) -COOH

Einecs-navn

methacrylsyre

IUPAC-navn

2-methyl-2-propensyre

Referent

Tyskland

Klassificering (30)

C: R35

Xn: R21/22

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (31).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som internt og eksternt mellemprodukt i den kemiske industri til fremstilling af methacrylsyrestere og som comonomer i forskellige polymertyper. Det benyttes endvidere som bestanddel i klæbestoffer og forekommer som restmonomer i malinger og tekstilbehandlingsmidler. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.

Ved risikovurderingen er der påvist andre eksponeringskilder for mennesker og miljø, f.eks. brug af methacrylatbaserede injektionsmørtler, hvilket ikke er en del af selve stoffets livscyklus, således som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab. En vurdering af risiciene fra disse eksponeringer indgår i nærværende risikovurdering.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for

ARBEJDSTAGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med irritation af luftvejene som følge af korttidseksponering ved indånding i forbindelse med produktion, videreforarbejdning som mellemprodukt i den kemiske industri, fremstilling af industrielle klæbestoffer samt industriel og håndværksmæssig anvendelse af klæbestoffer |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation af luftvejene som følge af korttidseksponering ved indånding i forbindelse med produktion, videreforarbejdning som mellemprodukt i den kemiske industri, fremstilling af industrielle klæbestoffer samt industriel og håndværksmæssig anvendelse af klæbestoffer

| — | mulige lokale virkninger for luftvejene som følge af gentagen eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling og brug af klæbestoffer. |
| --- | --- |

—

mulige lokale virkninger for luftvejene som følge af gentagen eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling og brug af klæbestoffer.

Konklusionen af risikovurderingen for

forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøet

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

AKVATISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for det akvatiske økosystem som følge af eksponering fra brug af acrylatbaseret injektionsmørtel. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for det akvatiske økosystem som følge af eksponering fra brug af acrylatbaseret injektionsmørtel.

Konklusionen af risikovurderingen for

atmosfæren og terrestriske økosystemer

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for methacrylsyre |
| --- | --- |

—

at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for methacrylsyre

| — | at arbejdsgivere, der anvender methacrylsyreholdige klæbestoffer, følger den praktisk orienterede ikke-bindende vejledning, som Kommissionen skal til at udarbejde i medfør af artikel 12, stk. 2, i direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser), og de på grundlag heraf udarbejdede nationale sektorspecifikke vejledninger. |
| --- | --- |

—

at arbejdsgivere, der anvender methacrylsyreholdige klæbestoffer, følger den praktisk orienterede ikke-bindende vejledning, som Kommissionen skal til at udarbejde i medfør af artikel 12, stk. 2, i direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser), og de på grundlag heraf udarbejdede nationale sektorspecifikke vejledninger.

For miljøet

for methacrylsyre, der frigives fra kemisk injektionsmørtel, anbefales følgende:

| — | at der etableres en harmoniseret europæisk prøvnings- og vurderingsordning for kemisk injektionsmørtel |
| --- | --- |

—

at der etableres en harmoniseret europæisk prøvnings- og vurderingsordning for kemisk injektionsmørtel

| — | at der på EU-plan fastsættes generelle bestemmelser om brug af kemisk injektionsmørtel, herunder krav til uddannelse af både det planlæggende og det udførende personale, mens de lokale aspekter tilgodeses af de pågældende lokale tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

—

at der på EU-plan fastsættes generelle bestemmelser om brug af kemisk injektionsmørtel, herunder krav til uddannelse af både det planlæggende og det udførende personale, mens de lokale aspekter tilgodeses af de pågældende lokale tilsynsmyndigheder.

| — | Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet. |
| --- | --- |

—

Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

DEL 9

CAS-nr. 80-62-6
  Einecs-nr. 201-297-1

| Bruttoformel | CH2 = C(CH3) – COOCH3 |
| --- | --- |
| Einecs-navn | methylmethacrylat |
| IUPAC-navn | 2-methyl-propensyremethylester |
| Referent | Tyskland |
| Klassificering (32) | F:R11
  Xi:R37/38
  R43 |

Bruttoformel

CH2 = C(CH3) – COOCH3

Einecs-navn

methylmethacrylat

IUPAC-navn

2-methyl-propensyremethylester

Referent

Tyskland

Klassificering (32)

F:R11

Xi:R37/38

R43

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen (33).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt ved fremstilling af polymerer, copolymerer, klæbestoffer og reaktive harpikser, samt til omestring og inden for fremstilling af støbte plader. Det benyttes tillige ved fremstilling af emulsions-, dispersions- og opløsningspolymerer, polymerer af acrylpladetypen, som bestanddel i reaktive klæbestoffer og harpikser til indstøbning, gulvbelægninger og støbeharpikser til medicinsk brug og tandlægebrug, og stoffet forekommer som restmonomer i malinger og andre polymerer til anvendelse i forbrugerprodukter. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.

Ved risikovurderingen er der påvist andre eksponeringskilder for mennesker og miljø, især afgivelse som dekomponeringsprodukt ved varmebearbejdning af polymethylmethacrylat, hvilket ikke er en del af selve stoffets livscyklus, således som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab. En vurdering af risiciene fra disse eksponeringer indgår i nærværende risikovurdering.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for

ARBEJDSTAGERE

| — | er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende: |
| --- | --- |

—

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med irritation og ætsning af luftvejene som følge af eksponering ved indånding under fremstilling af støbte plader og reaktive harpikser, fremstilling og brug af klæbestoffer, malingfremstilling og inden for håndværk såsom lægning af gulve, brug af støbeharpikser til medicinske formål og i ortopædiske værksteder, tandlægeklinikker og lægeklinikker samt udførelse af udsmykninger |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation og ætsning af luftvejene som følge af eksponering ved indånding under fremstilling af støbte plader og reaktive harpikser, fremstilling og brug af klæbestoffer, malingfremstilling og inden for håndværk såsom lægning af gulve, brug af støbeharpikser til medicinske formål og i ortopædiske værksteder, tandlægeklinikker og lægeklinikker samt udførelse af udsmykninger

| — | mulige problemer med hudsensibilisering som følge af eksponering af huden under fremstilling af methylmethacrylat og polymethylmethacrylat, omestring, fremstilling af støbte plader, fremstilling af klæbestoffer og reaktive harpikser i den kemiske industri, fremstilling af klæbestoffer, støbeharpikser og gulvbelægningsmaterialer, fremstilling af maling og lak, brug af klæbestoffer inden for plast-, elektronik- og glasindustri, håndværksmæssig brug af klæbestoffer og gulvbelægninger, brug af støbeharpikser til medicinske formål og i ortopædiske værksteder, tandlægeklinikker og lægeklinikker, fremstilling af linser/brilleglas samt udførelse af udsmykning tænkelige lokale virkninger som følge af udsættelse ved gentagen indånding i forbindelse med fremstilling af støbte plader og reaktive harpikser, fremstilling og brug af klæbestoffer, malingfremstilling samt brug af støbeharpikser i ortopædiske værksteder, tandlægeklinikker og lægeklinikker |
| --- | --- |

—

mulige problemer med hudsensibilisering som følge af eksponering af huden under fremstilling af methylmethacrylat og polymethylmethacrylat, omestring, fremstilling af støbte plader, fremstilling af klæbestoffer og reaktive harpikser i den kemiske industri, fremstilling af klæbestoffer, støbeharpikser og gulvbelægningsmaterialer, fremstilling af maling og lak, brug af klæbestoffer inden for plast-, elektronik- og glasindustri, håndværksmæssig brug af klæbestoffer og gulvbelægninger, brug af støbeharpikser til medicinske formål og i ortopædiske værksteder, tandlægeklinikker og lægeklinikker, fremstilling af linser/brilleglas samt udførelse af udsmykning tænkelige lokale virkninger som følge af udsættelse ved gentagen indånding i forbindelse med fremstilling af støbte plader og reaktive harpikser, fremstilling og brug af klæbestoffer, malingfremstilling samt brug af støbeharpikser i ortopædiske værksteder, tandlægeklinikker og lægeklinikker

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med produktion af støbte plader, klæbestoffer og maling, samt inden for håndværk såsom lægning af gulve, brug af støbeharpikser i ortopædiske værksteder og udførelse af udsmykninger. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med produktion af støbte plader, klæbestoffer og maling, samt inden for håndværk såsom lægning af gulve, brug af støbeharpikser i ortopædiske værksteder og udførelse af udsmykninger.

Konklusionen af risikovurderingen for

FORBRUGERE

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

OFFENTLIGHEDENS UDSÆTTELSE VIA MILJØET

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for

AKVATISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for det lokale akvatiske økosystem som følge af eksponering fra vådpolymerisationsprocesser. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for det lokale akvatiske økosystem som følge af eksponering fra vådpolymerisationsprocesser.

Konklusionen af risikovurderingen for

atmosfæren og terrestriske økosystemer

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for methylmethacrylat |
| --- | --- |

—

at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for methylmethacrylat

| — | at arbejdsgivere, der har de anvendelser af methylmethacrylat, der kan give problemer ifølge risikovurderingen (afsnit I), følger den praktisk orienterede ikke-bindende vejledning, som Kommissionen skal til at udarbejde i medfør af artikel 12, stk. 2, i direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser), og de på grundlag heraf udarbejdede nationale sektorspecifikke vejledninger. |
| --- | --- |

—

at arbejdsgivere, der har de anvendelser af methylmethacrylat, der kan give problemer ifølge risikovurderingen (afsnit I), følger den praktisk orienterede ikke-bindende vejledning, som Kommissionen skal til at udarbejde i medfør af artikel 12, stk. 2, i direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser), og de på grundlag heraf udarbejdede nationale sektorspecifikke vejledninger.

FOR MILJØET

For methylmethacrylat, der anvendes i vådpolymeriseringsprocesser i anlæg på senere produktionstrin (forarbejdningskapacitet > 5 000 t/år), anbefales det:

| — | at Europa-Kommissionen bør overveje, om acrylsyre skal opføres på listen med prioriterede stoffer i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet), næste gang dette bilag revideres, og overveje at træffe sådanne foranstaltninger som harmoniserede krav til forudgående tilladelse for de pågældende anlæg til udledning i vand |
| --- | --- |

—

at Europa-Kommissionen bør overveje, om acrylsyre skal opføres på listen med prioriterede stoffer i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet), næste gang dette bilag revideres, og overveje at træffe sådanne foranstaltninger som harmoniserede krav til forudgående tilladelse for de pågældende anlæg til udledning i vand

| — | for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), at stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT. |
| --- | --- |

—

for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), at stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT.

| — | at lokale emissioner til miljøet om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet. |
| --- | --- |

—

at lokale emissioner til miljøet om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

DEL 10

CAS-nr. 108-88-3
  Einecs-nr. 203-625-9

| Bruttoformel | C6H5 – CH3 |
| --- | --- |
| Einecs-navn | toluen |
| IUPAC-navn | toluen |
| Referent | Danmark |
| Klassificering (34) | F:R11
  Xn:R20 |

Bruttoformel

C6H5 – CH3

Einecs-navn

toluen

IUPAC-navn

toluen

Referent

Danmark

Klassificering (34)

F:R11

Xn:R20

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (35).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt ved syntese af andre kemikalier, i opløsningsmidler og klæbestoffer, maling, lak og fernis og i mineralolie-, brændstof- og polymerindustrien. Det benyttes endvidere inden for papirmasse-, papir- og papindustri, tekstilindustri, landbrugsindustri og elektricitets- og elektronikindustri.

Ved risikovurderingen er der påvist andre eksponeringskilder for mennesker og miljø, især anvendelse og forbrænding af olieprodukter, hvilket ikke er en del af selve stoffets livscyklus, således som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab. En vurdering af risiciene fra disse eksponeringer indgår ikke i nærværende risikovurdering. Den fuldstændige risikovurderingsrapport, som referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, indeholder imidlertid oplysninger, som muligvis tillader en vurdering af disse risici.

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen for arbejdstagere

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med akut toksicitet som følge af eksponering af huden ved sprøjtemaling og brug af klæbestoffer |
| --- | --- |

—

mulige problemer med akut toksicitet som følge af eksponering af huden ved sprøjtemaling og brug af klæbestoffer

| — | mulige problemer med akut toksicitet (hovedpine, svimmelhed, beruselse, døsighed og nedsat funktionsevne) som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling og brug som mellemprodukt og af produkter, der indeholder stoffet |
| --- | --- |

—

mulige problemer med akut toksicitet (hovedpine, svimmelhed, beruselse, døsighed og nedsat funktionsevne) som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling og brug som mellemprodukt og af produkter, der indeholder stoffet

| — | mulige problemer med øjenirritaion som følge af eksponering ved fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer, trykning og maling (maskinel påføring) |
| --- | --- |

—

mulige problemer med øjenirritaion som følge af eksponering ved fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer, trykning og maling (maskinel påføring)

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer, trykning og maling (maskinel påføring) |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer, trykning og maling (maskinel påføring)

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering af huden i forbindelse med brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer og sprøjtemaling |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering af huden i forbindelse med brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer og sprøjtemaling

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af samtidig eksponering af huden og ved indånding i forbindelse med brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuelt malearbejde |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af samtidig eksponering af huden og ved indånding i forbindelse med brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuelt malearbejde

| — | mulige problemer med toksicitet for specifikke organer (systemisk ototoksicitet) som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer, trykning og maling (maskinel påføring) |
| --- | --- |

—

mulige problemer med toksicitet for specifikke organer (systemisk ototoksicitet) som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer, trykning og maling (maskinel påføring)

| — | tænkelige virkninger for fertilitet, fosterudvikling og spontan abort som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling og brug af toluenholdige produkter inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer, trykning og maling (maskinel påføring). |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for fertilitet, fosterudvikling og spontan abort som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med fremstilling og brug af toluenholdige produkter inden for manuel rengøring, brug af klæbestoffer, trykning og maling (maskinel påføring).

Konklusionen af risikovurderingen for

FORBRUGERE

| 1. | er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:






  — | mulige problemer med akut toksicitet (hovedpine, svimmelhed, beruselse, døsighed og nedsat funktionsevne) og øjenirritation som følge af eksponering ved indånding eller udsættelse af øjnene for dampe i forbindelse med sprøjtemaling og pålægning af gulvtæpper |
| --- | --- | --- |

1.

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

—

mulige problemer med akut toksicitet (hovedpine, svimmelhed, beruselse, døsighed og nedsat funktionsevne) og øjenirritation som følge af eksponering ved indånding eller udsættelse af øjnene for dampe i forbindelse med sprøjtemaling og pålægning af gulvtæpper

| 2. | er, at der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:






  — | tænkelige reproduktionstoksiske virkninger som følge af eksponering ved indånding. |
| --- | --- | --- |

2.

er, at der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

—

tænkelige reproduktionstoksiske virkninger som følge af eksponering ved indånding.

Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i:

| — | oplysninger om sammenhængen mellem de iagttagne reproduktionstoksiske virkninger og varigheden af den eksponering, der har haft disse virkninger. |
| --- | --- |

—

oplysninger om sammenhængen mellem de iagttagne reproduktionstoksiske virkninger og varigheden af den eksponering, der har haft disse virkninger.

Behovet for disse oplysninger er vurderet endnu en gang på baggrund af strategien for risikobegrænsning og er bortfaldet (jf. afsnit II - strategi for risikobegrænsning).

Konklusionen af risikovurderingen for

OFFENTLIGHEDENS UDSÆTTELSE VIA MILJØET

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for mennesker som følge af bidraget fra handelsvaren toluen til dannelsen af ozon og andre skadelige stoffer, f.eks. smog. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for mennesker som følge af bidraget fra handelsvaren toluen til dannelsen af ozon og andre skadelige stoffer, f.eks. smog.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

AKVATISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for det akvatiske økosystem som følge af eksponering fra nogle anlæg, hvor stoffet produceres eller produceres og forarbejdes, og eksponering fra sektorer, hvor der forarbejdes og anvendes basiskemikalier (herunder proceshjælpemidler, ekstraktionsmidler og opløsningsmidler), forarbejdning og formulering, formulering af mineralolie og brændstof, formulering af polymerer, formulering af maling og behandling af tekstiler. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for det akvatiske økosystem som følge af eksponering fra nogle anlæg, hvor stoffet produceres eller produceres og forarbejdes, og eksponering fra sektorer, hvor der forarbejdes og anvendes basiskemikalier (herunder proceshjælpemidler, ekstraktionsmidler og opløsningsmidler), forarbejdning og formulering, formulering af mineralolie og brændstof, formulering af polymerer, formulering af maling og behandling af tekstiler.

Konklusionen af risikovurderingen for

TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for det terrestriske økosystem som følge af eksponering fra forarbejdning og eksponering fra sektorer, hvor der anvendes basiskemikalier (herunder proceshjælpemidler, ekstraktionsmidler og opløsningsmidler), forarbejdning og formulering, formulering af mineralolie og brændstof, formulering af polymerer, formulering af maling og behandling af tekstiler. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for det terrestriske økosystem som følge af eksponering fra forarbejdning og eksponering fra sektorer, hvor der anvendes basiskemikalier (herunder proceshjælpemidler, ekstraktionsmidler og opløsningsmidler), forarbejdning og formulering, formulering af mineralolie og brændstof, formulering af polymerer, formulering af maling og behandling af tekstiler.

Konklusionen af risikovurderingen for

ATMOSFÆREN

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelig medvirken fra handelsvaren toluen til dannelsen af ozon og andre skadelige stoffer, f.eks. smog. |
| --- | --- |

—

tænkelig medvirken fra handelsvaren toluen til dannelsen af ozon og andre skadelige stoffer, f.eks. smog.

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for spildevandsbehandlingsanlæg som følge af eksponering fra forarbejdning af stoffet og anvendelsen i nogle industrisektorer som basiskemikalium. |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for spildevandsbehandlingsanlæg som følge af eksponering fra forarbejdning af stoffet og anvendelsen i nogle industrisektorer som basiskemikalium.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

Ved risikovurderingen er der påvist andre kilder til toluenemissioner (f.eks. benzin og råolie). Dette er ikke omfattet af forordning (EØF) nr. 793/93 og indgår ikke i strategien for risikobegrænsning.

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

| — | at Kommissionens Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering (SCOEL) gennemgår de nye oplysninger i risikovurderingsrapporten og eventuelt anbefaler, at den nugældende grænseværdi for erhvervsmæssig udsættelse (OEL) revideres. |
| --- | --- |

—

at Kommissionens Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering (SCOEL) gennemgår de nye oplysninger i risikovurderingsrapporten og eventuelt anbefaler, at den nugældende grænseværdi for erhvervsmæssig udsættelse (OEL) revideres.

For forbrugerne

Det anbefales

| — | at overveje begrænsninger for markedsføring og brug på fællesskabsplan i henhold til direktiv 76/769/EØF for stoffet som sådant og i præparater til brug i klæbestoffer og sprøjtemaling. |
| --- | --- |

—

at overveje begrænsninger for markedsføring og brug på fællesskabsplan i henhold til direktiv 76/769/EØF for stoffet som sådant og i præparater til brug i klæbestoffer og sprøjtemaling.

| — | De foreslåede begrænsninger for markedsføring og brug betyder, at der ikke behøves yderligere oplysninger om reproduktion som følge af eksponering ved indånding. |
| --- | --- |

—

De foreslåede begrænsninger for markedsføring og brug betyder, at der ikke behøves yderligere oplysninger om reproduktion som følge af eksponering ved indånding.

For miljøet og offentlighedens udsættelse via miljøet

Det anbefales

| — | at Europa-Kommissionen overvejer at opføre toluen på listen med prioriterede stoffer i bilag X til direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet), næste gang dette bilag revideres, men at toluen i mellemtiden anses som et relevant liste II-stof i Rådets direktiv 76/464/EØF (36) om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø, således at der kræves opstilling af nationale kvalitetsmålsætninger, overvågning og eventuelle begrænsende foranstaltninger, der sikrer, at koncentrationerne i overfladevand ikke overstige kvalitetsmålsætningerne |
| --- | --- |

—

at Europa-Kommissionen overvejer at opføre toluen på listen med prioriterede stoffer i bilag X til direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet), næste gang dette bilag revideres, men at toluen i mellemtiden anses som et relevant liste II-stof i Rådets direktiv 76/464/EØF (36) om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø, således at der kræves opstilling af nationale kvalitetsmålsætninger, overvågning og eventuelle begrænsende foranstaltninger, der sikrer, at koncentrationerne i overfladevand ikke overstige kvalitetsmålsætningerne

| — | for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til Rådets direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), at stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT |
| --- | --- |

—

for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til Rådets direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening - IPPC), at stoffet inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT). Det henstilles, at medlemsstaterne holder nøje øje med, at der benyttes BAT ved udstedelse af tilladelser, og indberetter enhver betydningsfuld udvikling til Kommissionen som led i informationsudvekslingen om BAT

| — | at lokale emissioner til miljøet om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet. |
| --- | --- |

—

at lokale emissioner til miljøet om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

Forslaget fra Kommissionen om begrænsning af indholdet af opløsningsmidler i visse produkter vil yderligere mindske toluens risiko for mennesker via miljøet (37).

DEL 11

CAS-nr. 120-82-1
  Einecs-nr. 204-428-0

| Bruttoformel | C6H3Cl3 |
| --- | --- |
| Einecs-navn | 1,2,4-trichlorbenzen |
| IUPAC-navn | 1,2,4-trichlorbenzen |
| Referent | Danmark |
| Klassificering (38) | Xn:R22
  Xi:R38
  N:50-53 |

Bruttoformel

C6H3Cl3

Einecs-navn

1,2,4-trichlorbenzen

IUPAC-navn

1,2,4-trichlorbenzen

Referent

Danmark

Klassificering (38)

Xn:R22

Xi:R38

N:50-53

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab (39).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt ved syntese af herbicider og som opløsningsmiddel til processer i lukkede systemer. Det benyttes endvidere som bærer af farvestoffer i tekstilindustrien, som tilsætningsstof i dielektriske væsker og som korrosionshindrende middel. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.

Ved risikovurderingen er der påvist andre eksponeringskilder for mennesker og miljø, bl.a. fra visse dielektriske væsker, som indeholder 1,2,4-trichlorbenzen, og som stadig er i brug i eksisterende elektrisk udstyr, og ved dannelse af 1,2,4-trichlorbenzen i miljøet ved nedbrydning af andre mere komplekse organiske chlorforbindelser, hvilket ikke er en del af selve stoffets livscyklus, således som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab. En vurdering af risiciene fra disse eksponeringer indgår ikke i nærværende risikovurdering.

Den fuldstændige risikovurderingsrapport, som referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, indeholder imidlertid oplysninger, som muligvis tillader en vurdering af disse risici.

Det er i risikovurderingen videre anført, at det bør undersøges nærmere, om stoffet bør omfattes af nationale og internationale programmer vedrørende persistente organiske miljøgifte (POP).

RISIKOVURDERING

A.   Sundhed

Konklusionen af risikovurderingen

for ARBEJDSTAGERE

er, at der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige virkninger som følge af eksponering. |
| --- | --- |

—

mulige virkninger som følge af eksponering.

Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i:

| — | oplysninger om erhvervsmæssig udsættelse under brug af stoffet som bærer af farvestoffer og som procesopløsningsmiddel, under fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, inden for produktion af dielektriske væsker og under brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for produktion af tråd og kabler. |
| --- | --- |

—

oplysninger om erhvervsmæssig udsættelse under brug af stoffet som bærer af farvestoffer og som procesopløsningsmiddel, under fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, inden for produktion af dielektriske væsker og under brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for produktion af tråd og kabler.

Behovet for disse oplysninger er vurderet endnu en gang på baggrund af strategien for risikobegrænsning og er bortfaldet (jf. afsnit II - strategi for risikobegrænsning)

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved gentagen indånding i forbindelse med tromletapning ved produktion af stoffet, fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, inden for pigmentproduktion og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for sprøjtemaling |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet som følge af eksponering ved gentagen indånding i forbindelse med tromletapning ved produktion af stoffet, fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, inden for pigmentproduktion og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for sprøjtemaling

| — | mulige problemer med irritation af øjne og luftveje som følge af gentagen eksponering for dampe af stoffet i forbindelse med fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, inden for pigmentproduktion og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for fremstilling af plastgranulat |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation af øjne og luftveje som følge af gentagen eksponering for dampe af stoffet i forbindelse med fremstilling af produkter, der indeholder stoffet, inden for pigmentproduktion og brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for fremstilling af plastgranulat

| — | mulige problemer med generel systemisk toksicitet og lokale hudvirkninger som følge af gentagen eksponering af huden i forbindelse med brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for sprøjtemaling, demontering af transformatorer og polering. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med generel systemisk toksicitet og lokale hudvirkninger som følge af gentagen eksponering af huden i forbindelse med brug af produkter, der indeholder stoffet, inden for sprøjtemaling, demontering af transformatorer og polering.

Konklusionen af risikovurderingen for

FORBRUGERE

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer med irritation af øjne og luftveje som følge af gentagen eksponering for dampe og med generel systemisk toksicitet som følge af gentagen indånding og eksponering af huden i forbindelse med sprøjtemaling og bilpolering. |
| --- | --- |

—

mulige problemer med irritation af øjne og luftveje som følge af gentagen eksponering for dampe og med generel systemisk toksicitet som følge af gentagen indånding og eksponering af huden i forbindelse med sprøjtemaling og bilpolering.

Konklusionen af risikovurderingen for

OFFENTLIGHEDENS UDSÆTTELSE VIA MILJØET

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelig indirekte eksponering, eftersom den beregnede eksponering lokalt kan overskride de af WHO fastsatte TDI-værdier og vejledende værdier for drikkevand. |
| --- | --- |

—

tænkelig indirekte eksponering, eftersom den beregnede eksponering lokalt kan overskride de af WHO fastsatte TDI-værdier og vejledende værdier for drikkevand.

Konklusionen af risikovurderingen for

sundheden (fysiske og kemiske egenskaber)

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B.   Miljø

Konklusionen af risikovurderingen for miljøet, nemlig

akvatiske økosystemer og terrestriske økosystemer, er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | tænkelige virkninger for akvatiske og terrestriske økosystemer som følge af eksponering fra brug af stoffet som bærer af farvestoffer og til andre anvendelser (herunder som procesopløsningsmiddel, som tilsætningsstof i dielektriske væsker og som korrosionshindrende stof). |
| --- | --- |

—

tænkelige virkninger for akvatiske og terrestriske økosystemer som følge af eksponering fra brug af stoffet som bærer af farvestoffer og til andre anvendelser (herunder som procesopløsningsmiddel, som tilsætningsstof i dielektriske væsker og som korrosionshindrende stof).

Konklusionen af risikovurderingen for

ATMOSFÆREN

er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige. |
| --- | --- |

—

risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Konklusionen af risikovurderingen for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

er, at der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

| — | mulige problemer for spildevandsbehandlingsanlæg som følge af eksponering fra brug af stoffet som mellemprodukt, som opløsningsmiddel i basiskemikaliesektoren, som farvestofbærer i tekstilindustrien og andre anvendelser i senere produktionsled. |
| --- | --- |

—

mulige problemer for spildevandsbehandlingsanlæg som følge af eksponering fra brug af stoffet som mellemprodukt, som opløsningsmiddel i basiskemikaliesektoren, som farvestofbærer i tekstilindustrien og andre anvendelser i senere produktionsled.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For arbejdstagerne

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan, især bestemmelserne i Kommissionens direktiv 2000/39/EF (40) om etablering af den første liste over vejledende grænseværdier, anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og gælder.

De begrænsninger for markedsføring og brug, der foreslås af hensyn til miljøet, vil også mindske risikoen for sundheden (arbejdstagere) og betyder, at der ikke behøves yderligere oplysninger om erhvervsmæssig eksponering.

For forbrugere, miljøet og offentlighedens udsættelse via miljøet

Det anbefales

| — | at overveje begrænsninger for markedsføring og brug på fællesskabsplan i henhold til Rådets direktiv 76/769/EØF, som kan beskytte miljøet og mindske den indirekte eksponering via miljøet, for alle anvendelser af trichlorbenzen, undtagen som mellemprodukt. Begrænsninger for markedsføring og brug af genstande, der indeholder 1,2,4-trichlorbenzen, bør også overvejes i relevante tilfælde. |
| --- | --- |

—

at overveje begrænsninger for markedsføring og brug på fællesskabsplan i henhold til Rådets direktiv 76/769/EØF, som kan beskytte miljøet og mindske den indirekte eksponering via miljøet, for alle anvendelser af trichlorbenzen, undtagen som mellemprodukt. Begrænsninger for markedsføring og brug af genstande, der indeholder 1,2,4-trichlorbenzen, bør også overvejes i relevante tilfælde.

---

(1)  EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1.

1

(2)  EFT L 131 af 26.5.1994, s. 3.

2

(3)  EFT L 231 af 28.9.1995, s. 18.

3

(4)  EFT L 161 af 29.6.1994, s. 3.

4

(5)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2000/32/EF af 19. maj 2000 om 26. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer, EFT L 136 af 8.6.2000, s. 1.

5

(6)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

6

(7)  EFT L 177 af 5.7.1991, s. 22.

7

(8)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

8

(9)  EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.

9

(10)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2001/59/EF af 6. august 2001 om 28. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 225 af 21.8.2001, s. 1).

10

(11)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

11

(12)  EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201.

12

(13)  N-methylolacrylamid-baseret injektionsmørtel er også en potentiel kilde til fri acrylamid under påføringen, og det bør overvejes at undersøge risiciene ved dette kemiske stof.

13

(14)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

14

(15)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2000/32/EF af 19. maj 2000 om 26. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 136 af 8.6.2000, s. 1).

15

(16)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

16

(17)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2000/32/EF af 19. maj 2000 om 26. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 136 af 8.6.2000, s. 1).

17

(18)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

18

(19)  EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11.

19

(20)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2001/59/EF af 6. august 2001 om 28. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 225 af 21.8.2001, s. 1).

20

(21)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

21

(22)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2000/32/EF af 19. maj 2000 om 26. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 136 af 8.6.2000, s. 1).

22

(23)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

23

(24)  Referat af mødet den 2. april 2003 i hastekomitéen under direktiv 92/59/EØF (produktsikkerhed i almindelighed).

24

(25)  EFT L 228 af 11.8.1992, s. 24.

25

(26)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 91/325/EØF af 1. marts 1991 om tolvte tilpasning til udviklingen af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 180 af 8.7.1991, s. 1).

26

(27)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

27

(28)  EUT L 238 af 25.9.2003, s. 23.

28

(29)  EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1.

29

(30)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2001/59/EF af 6. august 2001 om 28. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 225 af 21.8.2001, s. 1).

30

(31)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

31

(32)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2000/32/EF af 19. maj 2000 om 26. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 136 af 8.6.2000, s. 1).

32

(33)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

33

(34)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 91/325/EØF af 1. marts 1991 om tolvte tilpasning til udviklingen af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 180 af 8.7.1991, s. 1).

34

(35)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

35

(36)  EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23.

36

(37)  Forslag til direktiv om begrænsning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i dekorationsmaling og -lak og produkter til autoreparationslakering samt ændring af direktiv 1999/13/EF (KOM(2002) 750 endelig udgave).

37

(38)  Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2001/59/EF af 6. august 2001 om 28. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT L 225 af 21.8.2001, s. 1).

38

(39)  Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors internetsted, http://ecb.jrc.it/existing-substances/

39

(40)  EFT L 142 af 16.6.2000, s. 47.

40

---