# Euroopa Liidu C 183/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.183.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 183 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide5. august 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.183.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 183

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide5. august 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 183/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5489 – Bosch Thermotechnik/Loos) (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 183/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 183/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5489 – Bosch Thermotechnik/Loos) (
  1
  )

1

1

2009/C 183/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

2

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 183/03 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2009/C 183/04 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/37.860 – Morgan Stanley Dean Witter/Visa International kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 4 |
| 2009/C 183/05 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 3. oktoober 2007, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/D1/37860 – Morgan Stanley/Visa International ja Visa Europe) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4471 all)
   (
  1
  ) | 6 |
| 2009/C 183/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.606 – Groupement des cartes bancaires’i kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artiklitele 15 ja 16) | 9 |
| 2009/C 183/07 | Kokkuvõte Komisjoni Otsusest, 17. oktoober 2008, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/D1/38. 606) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5060 (lõplik) all) | 12 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 183/08 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 13 |
| 2009/C 183/09 | Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt Glitnir Banki hf. suhtes tehtud otsusest | 18 |
| 2009/C 183/10 | Austria riiklik menetlus piiratud lennuliiklusõiguste andmiseks | 20 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 183/03

Euro vahetuskurss

3

2009/C 183/04

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/37.860 – Morgan Stanley Dean Witter/Visa International kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

4

2009/C 183/05

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 3. oktoober 2007, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/D1/37860 – Morgan Stanley/Visa International ja Visa Europe) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4471 all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4471 all)

1

6

2009/C 183/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.606 – Groupement des cartes bancaires’i kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artiklitele 15 ja 16)

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artiklitele 15 ja 16)

9

2009/C 183/07

Kokkuvõte Komisjoni Otsusest, 17. oktoober 2008, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/D1/38. 606) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5060 (lõplik) all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5060 (lõplik) all)

12

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 183/08

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

13

2009/C 183/09

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt Glitnir Banki hf. suhtes tehtud otsusest

18

2009/C 183/10

Austria riiklik menetlus piiratud lennuliiklusõiguste andmiseks

20

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 183/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems) (
  1
  ) | 32 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 183/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 183/12 | Teade (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2009/C 183/12

Teade (vt tagakaane sisekülge)

Teade

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5489 – Bosch Thermotechnik/Loos)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 183/01

16. juulil 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5489 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5489 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/2

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 183/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.5.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 420/08 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Restructuring of London & Continental Railways and Eurostar (UK) Limited |
| Õiguslik alus | Ei kohaldata |
| Meetme liik | Ümberkorraldusabi |
| Eesmärk | — |
| Abi vorm | — |
| Eelarve | Rahalise toetuse netosumma 5,169 miljonit GBP/6,466 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | Ei kohaldata |
| Kestus | Ei kohaldata |
| Majandusharud | Reisijate raudteevedu/infrastruktuur |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | UK Secretary of State for Transport |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.5.2009

Riikliku abi viitenumber

N 420/08

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Restructuring of London & Continental Railways and Eurostar (UK) Limited

Õiguslik alus

Ei kohaldata

Meetme liik

Ümberkorraldusabi

Eesmärk

—

Abi vorm

—

Eelarve

Rahalise toetuse netosumma 5,169 miljonit GBP/6,466 miljonit EUR

Abi osatähtsus

Ei kohaldata

Kestus

Ei kohaldata

Majandusharud

Reisijate raudteevedu/infrastruktuur

Abi andva asutuse nimi ja aadress

UK Secretary of State for Transport

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/3

---

Euro vahetuskurss (1)

4. august 2009

2009/C 183/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4384 |
| JPY | Jaapani jeen | 136,22 |
| DKK | Taani kroon | 7,4452 |
| GBP | Inglise nael | 0,84845 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3043 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5286 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,7040 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,863 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 267,05 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7025 |
| PLN | Poola zlott | 4,1233 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2145 |
| TRY | Türgi liir | 2,1091 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7116 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5369 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,1477 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1609 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0622 |
| KRW | Korea won | 1 753,18 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,2817 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,8246 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3470 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 208,64 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0265 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,824 |
| RUB | Vene rubla | 44,8420 |
| THB | Tai baht | 48,884 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6393 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,9279 |
| INR | India ruupia | 68,4390 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4384

JPY

Jaapani jeen

136,22

DKK

Taani kroon

7,4452

GBP

Inglise nael

0,84845

SEK

Rootsi kroon

10,3043

CHF

Šveitsi frank

1,5286

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,7040

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,863

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

267,05

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7025

PLN

Poola zlott

4,1233

RON

Rumeenia leu

4,2145

TRY

Türgi liir

2,1091

AUD

Austraalia dollar

1,7116

CAD

Kanada dollar

1,5369

HKD

Hong Kongi dollar

11,1477

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1609

SGD

Singapuri dollar

2,0622

KRW

Korea won

1 753,18

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,2817

CNY

Hiina jüaan

9,8246

HRK

Horvaatia kuna

7,3470

IDR

Indoneesia ruupia

14 208,64

MYR

Malaisia ringit

5,0265

PHP

Filipiini peeso

68,824

RUB

Vene rubla

44,8420

THB

Tai baht

48,884

BRL

Brasiilia reaal

2,6393

MXN

Mehhiko peeso

18,9279

INR

India ruupia

68,4390

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/4

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/37.860 – Morgan Stanley Dean Witter/Visa International kohta

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

2009/C 183/04

Eespool nimetatud juhtumit käsitleva otsuse eelnõu kohta saab teha järgmisi tähelepanekuid.

Kaebus

Käesolev juhtum tuleneb kaebusest, mille Morgan Stanley (eelnevalt Morgan Stanley Dean Witter & Co.) ja Morgan Stanley Dean Witter Bank Limited (nüüd Morgan Stanley Bank International Limited) (edaspidi ühiselt „Morgan Stanley”) esitasid ühiselt Euroopa Komisjonile 12. aprillil 2000. Kaebus käsitleb eelkõige Visa International Service Associationi eeskirja ühe sätte kohaldamist (Morgan Stanley suhtes), mille kohaselt ei anta Visa liikmesust „taotlejale, keda juhatus loeb kontserni konkurendiks” (edaspidi „säte”). Kõnealuse sätte alusel ei antud Morgan Stanleyle 2000. aasta märtsis liikmesust, mille tõttu välistati Morgan Stanley kui Visa kaarti aktsepteeriv pank mitte ainult Ühendkuningriigis, vaid ka kõikides EMPi liikmesriikides, kus kõnealust sätet kohaldatakse.

Vastuväited ja esimene asjaolusid käsitlev kiri

Ettevõtjatele Visa International Service Organisation ja Visa Europe (edaspidi ühiselt „Visa”) saadeti vastuväited 2. augustil 2004. ELi piirkonna eest vastutav Visa Europe loodi 1. juulil 2004 ja ettevõtja kohaldas sama sätet (1).

Visa taotles tähtaja pikendamist ja see taotlus ka rahuldati ning Visa vastas vastuväidetele 3. detsembril 2004.

Visale anti juurdepääs toimikule 1. ja 2. septembril 2004. Visa taotles täiendavat juurdepääsu dokumentidele ning see anti 19. novembril ja 17. detsembril 2004. 23. detsembri 2004. aasta kirjas (esimene asjaolusid käsitlev kiri) teavitasid komisjoni talitused Visat teatavast täiendavast teabest, mis oli toimikusse lisatud pärast toimikule juurdepääsu andmist, ja selgitasid Visale, kuidas komisjon võib kõnealust teavet lõppotsuses kasutada. Visa esitas oma täiendavad märkused 12., 14. ja 17. jaanuaril 2005.

Kogu menetluse ajal valmistas Visale muret üks konkreetne toimikuga seonduv küsimus: juurdepääs Morgan Stanley strateegilisele kavale, millele viimati nimetatu viitas kui tõendile oma kavatsuste kohta luua integreeritud kaartide väljaandmise ja aktsepteerimise süsteem Ühendkuningriigis ja muudes ELi liikmesriikides; süsteemi oleks olnud võimalik käivitada 2005. aasta mais, tingimusel et ettevõtjale antakse Visa liikmesus. Visa arvates oli tegemist olulise tähtsusega tõendiga, millele oleks pidanud olema täielik juurdepääs, arvestades nende õigust kaitsele. Algselt esitati Visale strateegilise kava lühikokkuvõte. Pärast seda, kui mulle esitati sellekohane taotlus, nõustusin, et Visale tuleks esitada aruande mittekonfidentsiaalne versioon. Selle tulemusel esitas Morgan Stanley kõnealusest kavast põhjalikuma mittekonfidentsiaalse versiooni, mida Visale kõnealuse menetluse jaoks saata, võttes arvesse vahepeal möödunud aega ja näidates sellega üles oma head tahet jõuda kõnealuses küsimuses lahenduseni. Morgan Stanley vastas ka küsimustele, mida Visa oli komisjoni talitustele seoses kõnealuse kavaga esitanud. Vaatamata sellele jäi Visa oma arvamuse juurde, et kõnealuses küsimuses ei ole arvestatud tema õigust kaitsele. Olen Visale vastanud kõnealuses küsimuses mitu korda käesoleva menetluse jooksul. Võttes arvesse vajadust tagada huvide tasakaal Visa kaitseõigusega arvestamise ja Morgan Stanley õigustatud huvi vahel kaitsta oma ärisaladust ning viidates eelkõige hindamiskriteeriumidele, mis on sätestatud komisjoni teatises komisjoni toimikutele juurdepääsureeglite kohta, (2) on minu lõppjäreldus, et käesolevas juhtumis vastuvõetava otsuse eelnõus on Visa õigust kaitsele piisavalt ja nõuetekohaselt arvesse võetud.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 6 lõikele 1 esitati Morgan Stanleyle, kes on algne kaebuse esitaja, vastuväidete mittekonfidentsiaalne versioon, mille kohta ta esitas oma kirjalikud tähelepanekud. Kõnealused tähelepanekud edastati Visale, kes omakorda esitas täiendavad märkused. Läbipaistvuse huvides esitati Morgan Stanleyle ka Visa poolt vastuväidetele esitatud vastuse mittekonfidentsiaalne versioon, mille kohta esitas Morgan Stanley oma täiendavad märkused. Seejärel esitas täiendavad märkused omakorda Visa.

Visa loobus käesolevas juhtumis oma õigusest ärakuulamisele.

Teine asjaolusid käsitlev kiri ja sellele järgnenud sündmused

6. juulil 2006 saatsid asjaomased komisjoni talitused Visale täiendava asjaolusid käsitleva kirja, milles täpsustati täiendavaid asjaolusid, mis toetasid vastuväidetes esitatud järeldusi. Kirjas anti ka juurdepääs täiendatud toimikule. Taotluse alusel pikendati asjaolusid käsitlevale kirjale vastamise tähtaega kuni 22. septembrini 2006. Vastuseks Visa esitatud väidetele lükkasin ma ümber seisukoha, et asjaolusid käsitlevas kirjas esitati uued süüdistused või et tegemist on eri juhtumiga, mis ulatub vastuväidetes kirjeldatust kaugemale. Lükkasin ümber ka väite, et Visal ei olnud piisavalt aega, et nõuetekohaselt asjaolusid käsitlevale kirjale vastata. Asjaomased komisjoni talitused käsitlesid oma 5. detsembri 2006. aasta kirjas täies mahus küsimusi, mille Visa tõstatas oma 22. septembri 2006. aasta vastuses.

22. septembril 2006 sai Morgan Stanleyst Visa Europe-võrgu liige ja ta võttis tagasi oma komisjonile esitatud kaebuse. 2. oktoobril 2006 saatsid komisjoni talitused teabenõuded nii Visale kui ka Morgan Stanleyle ning taotlesid koopiat 21. septembri 2006. aasta lepingust Morgan Stanley ja Visa vahel, mille kohaselt tunnistati Morgan Stanley Visa Europe-võrgu liikmeks. Visa vastas 9. oktoobril 2006.

Komisjon esitas Visale 20. oktoobril 2006 täiendava teabenõude seoses ettevõtja käibega, millele Visa vastas 27. novembril 2006.

Et Visa oli oma 27. novembri 2006. aasta kirjas väitnud, et ta on sätet muutnud, saatis komisjon 5. detsembril 2006 Visale teabenõude, et saada kõnealuses küsimuses täpsemat selgitust. Visa vastas 12. detsembril 2006.

Visale anti täiendav juurdepääs toimikule ja viimane võimalus märkuste esitamiseks 12. jaanuaril 2007. Märkused esitati 15. veebruaril 2007 (3).

Otsuse eelnõu

Otsuse eelnõus määras komisjon rikkumise alguskuupäevaks 22. märtsi 2000, (4) millal Visa teatas esimest korda Morgan Stanleyle, et ta ei vasta Visa liikmeks astumise nõuetele, ja lõppkuupäevaks 22. septembri 2006, millal Morgan Stanley võeti Visa liikmeks. Kõnealuses juhtumis trahvi määramisel võetakse arvesse ainult ajavahemikku vastuväidete esitamise (2. august 2004) ja 22. septembri 2006 vahel.

Komisjonile esitatud otsuse eelnõu sisaldab ainult neid vastuväiteid, mille kohta osalistele anti võimalus väljendada oma seisukohta.

Järeldan, et poolte õigust anda selgitusi on käesolevas juhtumis arvestatud.

Brüssel, 26. september 2007

Karen WILLIAMS

---

(1)  Enne 1. juulit 2004 oli Visa EU ettevõtja Visa International geograafiline filiaal.

1

(2)  Komisjoni 13. detsembri 2005. aasta teatise (komisjoni toimikutele juurdepääsureeglite kohta EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82, EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise juhtudel) lõige 24.

2

(3)  Et Visa oli oma 15. veebruari 2007. aasta märkustes maininud komisjonile, et Morgan Stanley oli esitanud taotluse, saatis komisjon Visale 3. aprillil 2007 teabenõude, küsides kõnealuse taotluse kuupäeva ja paludes taotluse koopiat.

3

(4)  Hilisem kuupäev võrreldes vastuväidetes esitatud kuupäevaga.

4

---

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/6

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

3. oktoober 2007,

EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta

(Juhtum COMP/D1/37860 – Morgan Stanley/Visa International ja Visa Europe)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4471 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 183/05

| 1. | 3. oktoobril 2007 võttis komisjon vastu otsuse, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 alusel algatatud menetlust. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikliga 30 avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhisisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärihuve. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebilehel järgmisel aadressil: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/index/ |
| --- | --- |

1.

3. oktoobril 2007 võttis komisjon vastu otsuse, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 alusel algatatud menetlust. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikliga 30 avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhisisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärihuve. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebilehel järgmisel aadressil: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/index/

I.   SISSEJUHATUS

| 2. | Otsusega määratakse trahv ettevõtjatele Visa International Service Association ja Visa Europe Limited EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise eest. 22. märtsist 2000 kuni 21. märtsini 2006 takistasid kõnealused ettevõtjad ettevõtjal Morgan Stanley Bank International Limited (2) osutamast krediitkaartide aktsepteerimisteenust kaubandusettevõtjatele Ühendkuningriigis, keeldudes võtmast Morgan Stanleyt Visa Europe-võrgu liikmeks. |
| --- | --- |

2.

Otsusega määratakse trahv ettevõtjatele Visa International Service Association ja Visa Europe Limited EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise eest. 22. märtsist 2000 kuni 21. märtsini 2006 takistasid kõnealused ettevõtjad ettevõtjal Morgan Stanley Bank International Limited (2) osutamast krediitkaartide aktsepteerimisteenust kaubandusettevõtjatele Ühendkuningriigis, keeldudes võtmast Morgan Stanleyt Visa Europe-võrgu liikmeks.

II.   JUHTUMI KIRJELDUS

1.   Menetlus

| 3. | Käesolev otsus tuleneb ettevõtjate Morgan Stanley USA ja Morgan Stanley Bank (edaspidi „Morgan Stanley”) ühiselt komisjonile esitatud kaebusest, et ettevõtjale Morgan Stanley keelduti andmast Visa Europe-võrgu liikmestaatust, mistõttu Morgan Stanley ei saanud välja anda Visa maksekaarte ega aktsepteerida Visa ja MasterCard tehinguid. |
| --- | --- |

3.

Käesolev otsus tuleneb ettevõtjate Morgan Stanley USA ja Morgan Stanley Bank (edaspidi „Morgan Stanley”) ühiselt komisjonile esitatud kaebusest, et ettevõtjale Morgan Stanley keelduti andmast Visa Europe-võrgu liikmestaatust, mistõttu Morgan Stanley ei saanud välja anda Visa maksekaarte ega aktsepteerida Visa ja MasterCard tehinguid.

| 4. | Morgan Stanley esitas 28. septembril 2000 hagi ka Inglismaa ja Walesi ülemkohtule. Inglismaa ja Walesi ülemkohtule esitatud kaebus sarnaneb komisjonile esitatud kaebusega, välja arvatud see, et ettevõtja väitis end olevat ka kahju saanud. 2. mail 2001 pärast Visa esitatud taotlust otsustas Inglismaa ja Walesi ülemkohus menetluse peatada, et oodata ära komisjoni uurimise tulemus. |
| --- | --- |

4.

Morgan Stanley esitas 28. septembril 2000 hagi ka Inglismaa ja Walesi ülemkohtule. Inglismaa ja Walesi ülemkohtule esitatud kaebus sarnaneb komisjonile esitatud kaebusega, välja arvatud see, et ettevõtja väitis end olevat ka kahju saanud. 2. mail 2001 pärast Visa esitatud taotlust otsustas Inglismaa ja Walesi ülemkohus menetluse peatada, et oodata ära komisjoni uurimise tulemus.

| 5. | Ettevõtjatele Visa International ja Visa Europe (edaspidi „Visa”) saadeti vastuväited 2. augustil 2004. 5. aprillil 2005 loobus Visa oma õigusest ärakuulamisele. |
| --- | --- |

5.

Ettevõtjatele Visa International ja Visa Europe (edaspidi „Visa”) saadeti vastuväited 2. augustil 2004. 5. aprillil 2005 loobus Visa oma õigusest ärakuulamisele.

| 6. | 17. septembril 2007 toimunud koosolekul nõustus nõuandekomitee otsuse eelnõu tingimustega. |
| --- | --- |

6.

17. septembril 2007 toimunud koosolekul nõustus nõuandekomitee otsuse eelnõu tingimustega.

2.   Asjaolud

| 7. | Ameerika Ühendriikides haldab ettevõtja Morgan Stanley USA Discover card-võrku, mis ei tegutse ELis ega EMPis. 1999. aastal asutas ettevõtja Ühendkuningriigis panga Morgan Stanley Bank, mis vastutab krediitkaarditehingute eest ELis. Kuni ajani, mil Morgan Stanley Bank võeti Visa liikmeks 2006. aasta septembris, piirdusid ettevõtja Morgan Stanley Bank kaarditehingud MasterCard maksekaartide väljaandmisega Ühendkuningriigis (st Morgan Stanley Bank ei sõlmi kaubandusettevõtjatega lepinguid MasterCard maksekaartide tehingute aktsepteerimiseks). |
| --- | --- |

7.

Ameerika Ühendriikides haldab ettevõtja Morgan Stanley USA Discover card-võrku, mis ei tegutse ELis ega EMPis. 1999. aastal asutas ettevõtja Ühendkuningriigis panga Morgan Stanley Bank, mis vastutab krediitkaarditehingute eest ELis. Kuni ajani, mil Morgan Stanley Bank võeti Visa liikmeks 2006. aasta septembris, piirdusid ettevõtja Morgan Stanley Bank kaarditehingud MasterCard maksekaartide väljaandmisega Ühendkuningriigis (st Morgan Stanley Bank ei sõlmi kaubandusettevõtjatega lepinguid MasterCard maksekaartide tehingute aktsepteerimiseks).

| 8. | Visa International haldab Visa maksekaartide võrku ja ettevõtja asutas Visa Europe-võrgu 2004. aastal. Visa Europe on pädev reguleerima küsimusi EMPis, eelkõige otsustama, kas võtta vastu või lükata tagasi taotlus Visa liikmeks saamiseks EMPis. |
| --- | --- |

8.

Visa International haldab Visa maksekaartide võrku ja ettevõtja asutas Visa Europe-võrgu 2004. aastal. Visa Europe on pädev reguleerima küsimusi EMPis, eelkõige otsustama, kas võtta vastu või lükata tagasi taotlus Visa liikmeks saamiseks EMPis.

| 9. | Ettevõtja Visa International eeskirjad ja ettevõtja Visa Europe-võrgu liikmesuse eeskirjad sisaldavad sama sätet (edaspidi „säte”), mille kohaselt taotlejaid, keda loetakse kontserni konkurentideks, ei saa vastu võtta võrgu liikmeks. |
| --- | --- |

9.

Ettevõtja Visa International eeskirjad ja ettevõtja Visa Europe-võrgu liikmesuse eeskirjad sisaldavad sama sätet (edaspidi „säte”), mille kohaselt taotlejaid, keda loetakse kontserni konkurentideks, ei saa vastu võtta võrgu liikmeks.

| 10. | Morgan Stanley taotles 2000. aasta märtsis Visa Europe-võrgu liikmesust. 2002. aastal koostas Morgan Stanley strateegilise ärikava Euroopa maksekaartide aktsepteerimise turule sisenemiseks. 2005. aastaks oli ettevõtjal kõnealuse strateegia rakenduskava Ühendkuningriigis, mille ettevõtja väitis olevat valmis käivitamiseks kohe, kui ettevõtjale antakse Visa liikmesus. |
| --- | --- |

10.

Morgan Stanley taotles 2000. aasta märtsis Visa Europe-võrgu liikmesust. 2002. aastal koostas Morgan Stanley strateegilise ärikava Euroopa maksekaartide aktsepteerimise turule sisenemiseks. 2005. aastaks oli ettevõtjal kõnealuse strateegia rakenduskava Ühendkuningriigis, mille ettevõtja väitis olevat valmis käivitamiseks kohe, kui ettevõtjale antakse Visa liikmesus.

| 11. | 21. septembril 2006 sõlmisid Morgan Stanley ja Visa lepingu. 22. septembril 2006 i) andis Visa ettevõtjale Morgan Stanley Bank tingimusteta Visa Europe-võrgu liikmestaatuse ja ii) võttis Morgan Stanley tagasi oma komisjonile esitatud kaebuse. |
| --- | --- |

11.

21. septembril 2006 sõlmisid Morgan Stanley ja Visa lepingu. 22. septembril 2006 i) andis Visa ettevõtjale Morgan Stanley Bank tingimusteta Visa Europe-võrgu liikmestaatuse ja ii) võttis Morgan Stanley tagasi oma komisjonile esitatud kaebuse.

III.   ÕIGUSLIK HINNANG

| 12. | Visa ja selle vastavad liikmed (nii krediidiasutused kui ka krediidiasutuste omanduses olevad üksused) tegelevad majandustegevusega ja on seega ettevõtjad EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses. Seega võib eeskirju ja määruseid, millega kehtestatakse Visa süsteemi toimimise raamistik ja mille on vastu võtnud ettevõtjate Visa International või Visa Europe juhatus, ning kõnealuste eeskirjade ettevõtjate suhtes kohaldamisotsust lugeda kas ettevõtjate ühenduse otsuseks või ettevõtjate vaheliseks kokkuleppeks. |
| --- | --- |

12.

Visa ja selle vastavad liikmed (nii krediidiasutused kui ka krediidiasutuste omanduses olevad üksused) tegelevad majandustegevusega ja on seega ettevõtjad EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses. Seega võib eeskirju ja määruseid, millega kehtestatakse Visa süsteemi toimimise raamistik ja mille on vastu võtnud ettevõtjate Visa International või Visa Europe juhatus, ning kõnealuste eeskirjade ettevõtjate suhtes kohaldamisotsust lugeda kas ettevõtjate ühenduse otsuseks või ettevõtjate vaheliseks kokkuleppeks.

| 13. | Otsuses sätestatakse, et sätte kohaldamine Morgan Stanley suhtes piiras konkurentsi EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses, sest:






  — | sätte kohaldamine Morgan Stanley suhtes takistas Morgan Stanleyl sisenemast Ühendkuningriigi krediit- ja järelmaksukaartide aktsepteerimise turule; |
| --- | --- | --- |

13.

Otsuses sätestatakse, et sätte kohaldamine Morgan Stanley suhtes piiras konkurentsi EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses, sest:

—

sätte kohaldamine Morgan Stanley suhtes takistas Morgan Stanleyl sisenemast Ühendkuningriigi krediit- ja järelmaksukaartide aktsepteerimise turule;

| — | sellisel Visa käitumisel oli potentsiaalselt konkurentsivastane mõju kõnealusel turul; |
| --- | --- |

—

sellisel Visa käitumisel oli potentsiaalselt konkurentsivastane mõju kõnealusel turul;

| — | Visa käitumine kuulub EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

—

Visa käitumine kuulub EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 reguleerimisalasse.

| 14. | Et kaubandusettevõtjad nõuavad, et maksekaartide aktsepteerimise lepingud, mis nad pankadega sõlmivad, hõlmaksid nii Visa kui ka MasterCard maksekaartide aktsepteerimist, ei takistanud Visa keeldumine anda Morgan Stanleyle liikmestaatus mitte ainult ettevõtjal osutamast teenuseid kaubandusettevõtjatele seoses Visa tehingutega (mis moodustavad 60 % turust), vaid ka seoses muude maksekaartide tehingutega. Kõnealune turg on juba väga koondunud ja täiendav koondumine on käimas. |
| --- | --- |

14.

Et kaubandusettevõtjad nõuavad, et maksekaartide aktsepteerimise lepingud, mis nad pankadega sõlmivad, hõlmaksid nii Visa kui ka MasterCard maksekaartide aktsepteerimist, ei takistanud Visa keeldumine anda Morgan Stanleyle liikmestaatus mitte ainult ettevõtjal osutamast teenuseid kaubandusettevõtjatele seoses Visa tehingutega (mis moodustavad 60 % turust), vaid ka seoses muude maksekaartide tehingutega. Kõnealune turg on juba väga koondunud ja täiendav koondumine on käimas.

| 15. | Kuigi täiendavaks konkurentsiks on veel ruumi ja selliste pankade arv on suhteliselt väike, keda Visa on tuvastanud kui potentsiaalsed turuletulijad, on komisjonil tõendeid selle kohta, et ükski pank peale Morgan Stanley ei oleks kaalunud sisenemist Ühendkuningriigi maksekaartide aktsepteerimise turule. Morgan Stanley on järjepidevalt kavatsenud siseneda Euroopa maksekaartide aktsepteerimise turule ja ta vastab kõikidele tõhusa maksekaarte aktsepteerivad pank nõuetele. Vastukaaluks on vaid kahel muul pangal maksekaartide aktsepteerimise kogemus ja kõnealused pangad ei kaalu sisenemist Ühendkuningriigi maksekaartide aktsepteerimise turule. Seetõttu võib eeldada, et Morgan Stanley sisenemine Ühendkuningriigi maksekaartide aktsepteerimise turule aitab kaasa konkurentsi tõhustamisele Ühendkuningriigis ja sellel on positiivne mõju maksekaartide aktsepteerimisteenuste hindadele ja kvaliteedile. |
| --- | --- |

15.

Kuigi täiendavaks konkurentsiks on veel ruumi ja selliste pankade arv on suhteliselt väike, keda Visa on tuvastanud kui potentsiaalsed turuletulijad, on komisjonil tõendeid selle kohta, et ükski pank peale Morgan Stanley ei oleks kaalunud sisenemist Ühendkuningriigi maksekaartide aktsepteerimise turule. Morgan Stanley on järjepidevalt kavatsenud siseneda Euroopa maksekaartide aktsepteerimise turule ja ta vastab kõikidele tõhusa maksekaarte aktsepteerivad pank nõuetele. Vastukaaluks on vaid kahel muul pangal maksekaartide aktsepteerimise kogemus ja kõnealused pangad ei kaalu sisenemist Ühendkuningriigi maksekaartide aktsepteerimise turule. Seetõttu võib eeldada, et Morgan Stanley sisenemine Ühendkuningriigi maksekaartide aktsepteerimise turule aitab kaasa konkurentsi tõhustamisele Ühendkuningriigis ja sellel on positiivne mõju maksekaartide aktsepteerimisteenuste hindadele ja kvaliteedile.

| 16. | Puuduvad realistlikud võimalused, et Discover (Morgan Stanley maksekaardivõrk USAs) laiendab oma tegevust EMPi, sest muu hulgas i) on maksekaardivõrgu turule sisenemise tõkked EMPis väga kõrged; ii) käivitati Discover USAs koostöös USA suurima jaemüüjaga (Sears), kuid Morgan Stanleyl puudub Searsiga võrdväärne koostööpartner Discover-süsteemi käivitamiseks Euroopas, ja iii) Discover on patenteeritud maksekaardisüsteem, mis tegutseb põhiliselt USAs, mille turuosa on suhteliselt väike ja mille maksekaarte aktsepteeritakse rahvusvaheliselt piiratult. |
| --- | --- |

16.

Puuduvad realistlikud võimalused, et Discover (Morgan Stanley maksekaardivõrk USAs) laiendab oma tegevust EMPi, sest muu hulgas i) on maksekaardivõrgu turule sisenemise tõkked EMPis väga kõrged; ii) käivitati Discover USAs koostöös USA suurima jaemüüjaga (Sears), kuid Morgan Stanleyl puudub Searsiga võrdväärne koostööpartner Discover-süsteemi käivitamiseks Euroopas, ja iii) Discover on patenteeritud maksekaardisüsteem, mis tegutseb põhiliselt USAs, mille turuosa on suhteliselt väike ja mille maksekaarte aktsepteeritakse rahvusvaheliselt piiratult.

| 17. | Sätte kohaldamine Morgan Stanley suhtes ei kuuluks EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 reguleerimisalasse juhul, kui see ei oleks otseselt seotud ja vajalik (proportsionaalne ja mittediskrimineeriv) Visa neljast osapoolest koosneva maksekaardisüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks. Visa väitel oleks olukord just selline, sest tema maksekaardivõrku ohustaks see, kui Morgan Stanleyt ei takistataks tasuta kasutamast väidetavalt konfidentsiaalset teavet oma Discover-võrgu hüvanguks. |
| --- | --- |

17.

Sätte kohaldamine Morgan Stanley suhtes ei kuuluks EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 reguleerimisalasse juhul, kui see ei oleks otseselt seotud ja vajalik (proportsionaalne ja mittediskrimineeriv) Visa neljast osapoolest koosneva maksekaardisüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks. Visa väitel oleks olukord just selline, sest tema maksekaardivõrku ohustaks see, kui Morgan Stanleyt ei takistataks tasuta kasutamast väidetavalt konfidentsiaalset teavet oma Discover-võrgu hüvanguks.

| 18. | Kuid tasuta kasutamine on väga ebatõenäoline, sest:






  i) | muude maksete võrgu omanikud või osanikud on Visa liikmed ning |
| --- | --- | --- |

18.

Kuid tasuta kasutamine on väga ebatõenäoline, sest:

i)

muude maksete võrgu omanikud või osanikud on Visa liikmed ning

| ii) | teabele, mille kohta Visa väidab, et seda ei tohiks Morgan Stanleyle avaldada väidetava tasuta kasutamise ohu tõttu, oleks Morgan Stanleyl igal juhul juurdepääs, kui ta oleks maksekaarte aktsepteeriv pank vastavalt fronting-lepingule (mille kohta Visal ei ole vastuväiteid), või tegemist oleks teabega, mis oleks asjaomane Visa Europe piirkonna puhul ja seetõttu ebaoluline Discover-süsteemi puhul USAs, või selline teave on muutunud tööstuse standardiks; |
| --- | --- |

ii)

teabele, mille kohta Visa väidab, et seda ei tohiks Morgan Stanleyle avaldada väidetava tasuta kasutamise ohu tõttu, oleks Morgan Stanleyl igal juhul juurdepääs, kui ta oleks maksekaarte aktsepteeriv pank vastavalt fronting-lepingule (mille kohta Visal ei ole vastuväiteid), või tegemist oleks teabega, mis oleks asjaomane Visa Europe piirkonna puhul ja seetõttu ebaoluline Discover-süsteemi puhul USAs, või selline teave on muutunud tööstuse standardiks;

| iii) | Morgan Stanley ei ole Visa konkurents, st et puuduvad realistlikud võimalused, et Discover laiendab oma tegevust EMPi. |
| --- | --- |

iii)

Morgan Stanley ei ole Visa konkurents, st et puuduvad realistlikud võimalused, et Discover laiendab oma tegevust EMPi.

| 19. | Lisaks sellele ei ole sätte kohaldamine Morgan Stanley suhtes vajalik, sest i) Visa huvide tagamiseks oleks võimalik kasutada vähem piiravaid meetmeid, näiteks usaldusettevõtjad, ja ii) liikmeks võtmine toimus 22. septembril 2006 ilma ühegi selgituseta, miks kõik probleemid, millele Visa oli kogu menetluse jooksul tähelepanu juhtinud kui põhjustele, miks mitte võtta Morgan Stanley Visa Europe-võrgu liikmeks, on lahenenud. |
| --- | --- |

19.

Lisaks sellele ei ole sätte kohaldamine Morgan Stanley suhtes vajalik, sest i) Visa huvide tagamiseks oleks võimalik kasutada vähem piiravaid meetmeid, näiteks usaldusettevõtjad, ja ii) liikmeks võtmine toimus 22. septembril 2006 ilma ühegi selgituseta, miks kõik probleemid, millele Visa oli kogu menetluse jooksul tähelepanu juhtinud kui põhjustele, miks mitte võtta Morgan Stanley Visa Europe-võrgu liikmeks, on lahenenud.

| 20. | Morgan Stanleyt takistati osutamast krediit- ja järelmaksukaartide aktsepteerimisteenuseid kaubandusettevõtjatele Ühendkuningriigis ja seetõttu rikkus Visa EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1. |
| --- | --- |

20.

Morgan Stanleyt takistati osutamast krediit- ja järelmaksukaartide aktsepteerimisteenuseid kaubandusettevõtjatele Ühendkuningriigis ja seetõttu rikkus Visa EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1.

| 21. | EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõikes 1 sätestatud kolm esimest õigusliku erandi tingimust ei ole täidetud muu hulgas seetõttu, et Morgan Stanley suhtes sätte kohaldamine ei olnud vajalik, et takistada väidetavat tasuta kasutamist. |
| --- | --- |

21.

EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõikes 1 sätestatud kolm esimest õigusliku erandi tingimust ei ole täidetud muu hulgas seetõttu, et Morgan Stanley suhtes sätte kohaldamine ei olnud vajalik, et takistada väidetavat tasuta kasutamist.

IV.   TRAHVID

| 22. | Kuigi rikkumine kestis kuus aastat ja kuus kuud (22. märtsist 2000, millal Visa teatas Morgan Stanleyle suuliselt, et ta ei vasta Visa liikmeks saamise tingimustele ja keeldus talle saatmast taotluse vormi, kuni 22. septembrini 2006, millal Morgan Stanley võeti Visa Europe-võrgu liikmeks) arvestatakse trahvi summa arvutamiseks ajavahemikku 2. augustist 2004 (vastuväidete esitamise kuupäev) kuni 22. septembrini 2006 (3). |
| --- | --- |

22.

Kuigi rikkumine kestis kuus aastat ja kuus kuud (22. märtsist 2000, millal Visa teatas Morgan Stanleyle suuliselt, et ta ei vasta Visa liikmeks saamise tingimustele ja keeldus talle saatmast taotluse vormi, kuni 22. septembrini 2006, millal Morgan Stanley võeti Visa Europe-võrgu liikmeks) arvestatakse trahvi summa arvutamiseks ajavahemikku 2. augustist 2004 (vastuväidete esitamise kuupäev) kuni 22. septembrini 2006 (3).

| 23. | Arvestades selle mõju turul ja asjaomase geograafilise turu suurust loetakse rikkumine tõsiseks. |
| --- | --- |

23.

Arvestades selle mõju turul ja asjaomase geograafilise turu suurust loetakse rikkumine tõsiseks.

| 24. | Käesolevas juhtumis puuduvad raskendavad ja kergendavad asjaolud. |
| --- | --- |

24.

Käesolevas juhtumis puuduvad raskendavad ja kergendavad asjaolud.

| 25. | Arvestades eespool kirjeldatud kaalutlusi, on käesolevas juhtumis kohaldatava trahvi algsumma 10 200 000 eurot. |
| --- | --- |

25.

Arvestades eespool kirjeldatud kaalutlusi, on käesolevas juhtumis kohaldatava trahvi algsumma 10 200 000 eurot.

V.   OTSUS

| 26. | Visa International Service Association ja Visa Europe Limited on rikkunud (esimesena nimetatu ajavahemikus 22. märtsist 2000 kuni 22. septembrini 2006 ja viimati nimetatu selle asutamisest 1. juulil 2004 kuni 22. septembrini 2006) EÜ asutamislepingu artiklit 81 ja EMP lepingu artiklit 53, keeldudes andmast ettevõtjale Morgan Stanley Bank International Limited (varem Morgan Stanley Dean Witter Bank Limited) Visa Europe-võrgu liikmestaatust. |
| --- | --- |

26.

Visa International Service Association ja Visa Europe Limited on rikkunud (esimesena nimetatu ajavahemikus 22. märtsist 2000 kuni 22. septembrini 2006 ja viimati nimetatu selle asutamisest 1. juulil 2004 kuni 22. septembrini 2006) EÜ asutamislepingu artiklit 81 ja EMP lepingu artiklit 53, keeldudes andmast ettevõtjale Morgan Stanley Bank International Limited (varem Morgan Stanley Dean Witter Bank Limited) Visa Europe-võrgu liikmestaatust.

| 27. | Eespool nimetatud rikkumise eest on trahv 10 200 000 eurot, mida kohaldatakse ettevõtjate Visa International Service Association ja Visa Europe Limited suhtes solidaarselt. |
| --- | --- |

27.

Eespool nimetatud rikkumise eest on trahv 10 200 000 eurot, mida kohaldatakse ettevõtjate Visa International Service Association ja Visa Europe Limited suhtes solidaarselt.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

(2)  Otsus käsitleb ajavahemikku 2000. aasta aprillist (millal esitati kaebus) 2006. aasta septembrini (millal Morgan Stanley Bank International Limited võeti Visa-võrgu liikmeks). 1. juunil 2007 teatas Morgan Stanley krediidi ja maksetega tegeleva tütarettevõtja Discover Financial Services jagunemisest. Ettevõtja Morgan Stanley Bank International Limited krediitkaardivaldkonnaga seotud varad anti 1. juunil 2007 üle äsja asutatud ettevõtjale Goldfish Bank Limited. Morgan Stanley Card Services Limited võttis uue nime Goldfish Card Services Limited ja muutus 2007. aasta juuni alguses täielikult ettevõtjale Goldfish Bank Limited kuuluvaks tütarettevõtjaks. Mõlemad üksused lahutati Morgan Stanleyst 30. juunil 2007. Pärast seda müüdi ettevõtja Goldfish Bank Limited krediitkaarditehingute valdkond ettevõtjale Barclays Bank plc ja ettevõtja Discover Financial Services omandas Diners Club Internationali.

(3)  Sättest teatati 1. mail 2004 ja selle suhtes kohaldati immuniteeti alates samast kuupäevast.

---

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/9

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.606 – Groupement des cartes bancaires’i kohta

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artiklitele 15 ja 16)

2009/C 183/06

Komisjonile esitatud otsuse eelnõu põhjal võib teha mitu märkust poolte õiguse kohta olla ärakuulatud asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse raames.

MENETLUS

11. detsembril 2002 teatas ühendus Groupement des cartes bancaires (edaspidi „GCB”) komisjonile oma kavast kehtestada (alates 1. jaanuarist 2003) pankadevaheline vahendustasusüsteem oma liikmetele, kelle tegevusest moodustab (pangakaartide) väljaandmine märkimisväärselt väiksema osa kui (kaarditehingute) vastuvõtmine.

Pankadele saadeti mitu nõukogu määruse nr 17/62 artikli 11 kohast teabenõuet ning mais 2003 korraldati nii ühenduse GCB kui ka mitme panga valdustes määruse nr 17/62 artikli 14 lõike 3 kohased uurimised.

Kõnealuse juhtumi eritunnuseks on kahel korral, st 7. juulil 2004 ja 17. juulil 2006 esitatud vastuväited.

Esimesed vastuväited, juuli 2004

Esimesed vastuväited adresseeriti ühendusele GCB ja järgmistele pankadele: La Poste, BNP Paribas, Confédération Nationale du Crédit Mutuel, Crédit Industriel et Commercial, La Banque Fédérale des Banques Populaires, Natexis Banques Populaires, La Caisse Nationale des Caisses d'Epargne et De Prévoyance, Société Générale ja Crédit Lyonnais SA.

Juurdepääs toimikule

Pooled pidasid teatavate dokumentide konfidentsiaalsuse üle mitu pikka arutelu. Sellega seoses pidin tegema kaks ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevust käsitleva otsuse artikli 9 kohast otsust, millega keeldusin teatavaid dokumente konfidentsiaalseks pidamast, kuigi ühendus GCB ja pank La Poste seda taotlesid. Ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevust käsitleva otsusega kehtestatud kaheksapäevase ajavahemiku möödumisel otsustasid pooled jätta kasutamata oma õiguse esitada otsene kaebus Esimese Astme Kohtu presidendile ja selle tulemusena võis asjaomaseid dokumente edastada kõigile asjaomastele ettevõtjatele.

Lisaks taotlesid kõik pooled juurdepääsu komisjoni ja ühenduse GCB 29. märtsi 2004. aasta koosoleku protokollile, sest sellele tugines vastuväidete punkt 20. Nimelt on punktis 20 märgitud, et kui teatatud meetmed on konkurentsivastased, siis nende rakendamine oleks tõenäoliselt raskendav asjaolu, eriti juhul, kui meetmete eesmärk ei ole kooskõlas konkurentsipoliitikaga. See oli üks küsimus, mida arutati 29. märtsi 2004. aasta koosolekul.

Jõudsin seisukohale, et väide ei hõlma mitte seda, kas rikkumine pandi toime, vaid pigem viidatakse sellega asjaolule, et kui teatatud meetmeid peetakse konkurentsivastaseks, siis võiks nende rakendamist võimalike trahvide määramisel pidada raskendavaks asjaoluks.

Minu soovitusel saatis peadirektoraat pooltele koosoleku protokolli kokkuvõtte, mitte kogu protokolli. Kohus on mitmel korral sõnaselgelt tunnistanud, et komisjon ei ole kohustatud esitama selliste sisekoosolekute protokolle, sest institutsioon peab sujuvalt toimima. See tähendab, et komisjonisisest otsustamisprotsessi tuleb kaitsta. Kontrollisin isiklikult, et pooltele saadetud kokkuvõte oleks asjakohane.

Vastuväidetele vastamise aeg

Kõik pooled taotlesid tähtaja pikendamist. Arvestades asjaolu, et poolte kaitse korraldamine oli viibinud CD-ROMil olevale toimikule juurdepääsu saamise tingimuste tõttu, kehtestasin ettevõtjatele vastuväidetele vastamise tähtajaks neli kuud.

Huvitatud kolmandad isikud

Sain seitse taotlust pooltelt, kes soovisid olla huvitatud kolmandad isikud ja osaleda igal ärakuulamisel.

Pärast osutatud poolte esitatud väidete läbivaatamist ja konsulteerimist peadirektoraadiga otsustasin, et neil kõigil on piisav huvi olla kolmanda isikuna ärakuulatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 3 kohaselt ja seega rahuldasin nende taotlused.

Asjaomastele ettevõtjatele anti võimalus esitada oma väited kirjalikult ja isiklikult ametliku ärakuulamise raames. Õigusaktide kohaselt esitati kolmandatele isikutele kirjalikult menetluse laadi ja sisu erikokkuvõte. Ärakuulamisel osalesid järgmised kolmandad isikud: pangad Accord ja Cofidis, ettevõtjad Covefi ja CDCK ning tarbijate ühendused ADEIC, UFC Que Choisir ja BEUC.

Ettevõtjate ametlikul ärakuulamisel

Osalesid soovi avaldanud liikmesriikide konkurentsiasutuste esindajad, juhtumiga seotud komisjoni talitused ja konkurentsi peadirektoraat ning huvitatud kolmandad isikud, kellel on lubatud menetluses osaleda.

Ärakuulamine toimus 16. ja 17. detsembril 2004. Selleks et vältida arvukaid kordusi ja tagada ärakuulamise tulemuslikkus, leppisin ühenduse GCB ja pankade esindajatega kokku, et nad kaitsevad end nende kõigi suhtes esitatud väidete eest ühiselt.

Ärakuulamisel tekkisid poolte ja konkurentsi peadirektoraadi vahel tugevad vastuolud.

Pärast ärakuulamist ja minu ettepanekut proua Kroesile palus ta, et peadirektoraadisisene eksperdirühm annaks oma arvamuse ühendusele GCB ja pankadele esitatud vastuväidete, eelkõige konkurentsi kahjustava kokkuleppe olemasolu kohta asutamislepingu artikli 81 tähenduses ja selle kokkuleppe salastatuse kohta, arvestades seejuures arvamuse mõju trahvide määramisele. Juhtumi läbivaatamise järel otsustati ühenduse kohtupraktika nõudeid silmas pidades loobuda peadirektoraadi puudulike tõendite tõttu kõnealusest vastuväidete osast.

Samal ajal jätkati juhtumit küsimustes, mis on seotud teatatud kokkuleppe piirava laadiga (asutamislepingu artikli 81 lõige 1) ja sellega, kas kokkuleppe suhtes saaks kohaldada erandit (asutamislepingu artikli 81 lõige 3).

Teised vastuväited, 17. juuli 2006

Teised vastuväited olid adresseeritud ainult ühendusele GCB. Komisjon sulges juhtumi nn peamiste pankade osas 19. juulil 2006.

GCB vastas kõnealustele vastuväidetele 20. oktoobril 2006.

Juurdepääs toimikule

Toimik tehti kättesaadavaks CD-ROMil ning sellega seoses ei tekkinud ühtki märkimisväärset probleemi. Siiski märkis GCB, et komisjoni majandusanalüüs sisaldas mitut viga ja et talle antud toimik ei võimalda tal esitada nende vigade parandusi, sest toimikus puuduvad teatavad majandusandmed. 24. oktoobril 2006 otsustasin anda ühendusele GCB kõik küsitud andmed.

See tähendas, et GCB sai vastuväidetele esitada täiendavad vastused.

Teine ametlik ärakuulamine, 13. november 2006

GCB kuulati ära ja lisaks osales ärakuulamisel huvitatud kolmandate isikutena kolm nn peamist panka Paribas, Caisse d'Epargne ja Société Générale (määruse (EÜ) nr 773/2004 artikkel 13). Oma arvamuse esitasid ka pangad Accord, Monabanq ja GE Money Bank ning tarbijate ühendus ADEIC (Association de Défense, d'Éducation et d'Information du Consommateur).

Olen seisukohal, et komisjonile esitatud eitava otsuse eelnõu sisaldab ainult teistes vastuväidetes esitatud vastuväiteid.

Seega leian, et ettevõtjate ja huvitatud kolmandate isikute õigusest olla ärakuulatud on peetud kinni vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklitele 10 ja 13.

Brüssel, 5. oktoober 2007

Serge DURANDE

---

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/12

---

Kokkuvõte Komisjoni Otsusest,

17. oktoober 2008,

EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta

(juhtum COMP/D1/38. 606)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5060 (lõplik) all)

(ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

2009/C 183/07

| 1. | 17. oktoobril 2008 võttis komisjon vastu EÜ austamislepingu artikli 81 kohase otsuse. Komisjon avaldab käesolevas kokkuvõttes otsuse põhilise osa ja asjaomaste ettevõtjate nimed, võttes arvesse ettevõtjate õiguspärast huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse tervikteksti mittekonfidentsiaalne versioon on autentses keeles (prantsuse keel) ja inglise keeles kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index.html |
| --- | --- |

1.

17. oktoobril 2008 võttis komisjon vastu EÜ austamislepingu artikli 81 kohase otsuse. Komisjon avaldab käesolevas kokkuvõttes otsuse põhilise osa ja asjaomaste ettevõtjate nimed, võttes arvesse ettevõtjate õiguspärast huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse tervikteksti mittekonfidentsiaalne versioon on autentses keeles (prantsuse keel) ja inglise keeles kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index.html

| 2. | Rikkumine seisnes rühma Groupement des cartes bancaires (edaspidi „rühm”) otsuses, millega kehtestati hinnakujundusmeetmed, (1) mille eesmärgiks ja tagajärjeks oli konkurentsi piiramine ühenduses valitsevat mõju omavate suurte prantsuse pankade kasuks. Uute turule tulijate väljaantavate pangakaartide maksumuse suurendamisega on rühma võetud meetmed tegelikkuses hoidnud pangakaartide hinda Prantsusmaal vabast konkurentsist tulenevast hinnast kõrgemal ja piiranud konkurentsivõimeliste hindadega väljaantavate pangakaartide arvu. |
| --- | --- |

2.

Rikkumine seisnes rühma Groupement des cartes bancaires (edaspidi „rühm”) otsuses, millega kehtestati hinnakujundusmeetmed, (1) mille eesmärgiks ja tagajärjeks oli konkurentsi piiramine ühenduses valitsevat mõju omavate suurte prantsuse pankade kasuks. Uute turule tulijate väljaantavate pangakaartide maksumuse suurendamisega on rühma võetud meetmed tegelikkuses hoidnud pangakaartide hinda Prantsusmaal vabast konkurentsist tulenevast hinnast kõrgemal ja piiranud konkurentsivõimeliste hindadega väljaantavate pangakaartide arvu.

| 3. | Otsuses uurib komisjon põhjalikult tasu reguleerivate meetmete sisu ja jõuab järeldusele, et nende eesmärk on samuti konkurentsi piiramine. Meetmete ettevalmistamise ajal suurte pankade ja rühma tippjuhtide väljendatud eesmärgid on lisatõendiks (saadud 20. ja 21. mai 2003 kontrollimistel), mis toetab sama järeldust (2). |
| --- | --- |

3.

Otsuses uurib komisjon põhjalikult tasu reguleerivate meetmete sisu ja jõuab järeldusele, et nende eesmärk on samuti konkurentsi piiramine. Meetmete ettevalmistamise ajal suurte pankade ja rühma tippjuhtide väljendatud eesmärgid on lisatõendiks (saadud 20. ja 21. mai 2003 kontrollimistel), mis toetab sama järeldust (2).

| 4. | Komisjon on võetavat tasu ning uute liikmete ja suurte vastutavate pankade väljaantud pangakaartide arvu. Tulemused kinnitavad, et uued turule tulijad, kelle suhtes meetmeid kohaldati, ei saanud anda välja pangakaarte madalamate hindadega, nagu neil esialgu kavas oli (sest meetmed muutsid selle võimatuks), ja nad ei ole välja andnud nii palju pangakaarte, kui neil enne meetmete võtmist kavas oli. Tulemused kinnitavad samuti, et vastutavad pangad ei ole pidanud laskma hindu alla uute turule tulijate konkurentsisurve tagajärjel. |
| --- | --- |

4.

Komisjon on võetavat tasu ning uute liikmete ja suurte vastutavate pankade väljaantud pangakaartide arvu. Tulemused kinnitavad, et uued turule tulijad, kelle suhtes meetmeid kohaldati, ei saanud anda välja pangakaarte madalamate hindadega, nagu neil esialgu kavas oli (sest meetmed muutsid selle võimatuks), ja nad ei ole välja andnud nii palju pangakaarte, kui neil enne meetmete võtmist kavas oli. Tulemused kinnitavad samuti, et vastutavad pangad ei ole pidanud laskma hindu alla uute turule tulijate konkurentsisurve tagajärjel.

| 5. | Otsuses arutab komisjon üksikasjalikult seda, kas pangakaartide väljaandjad on nende tehingute vastuvõtjaid ära kasutanud. Otsuses näidatakse, et kaarditehingute vastuvõtmist reguleeriv mehhanism ei soodusta vastuvõtmist vastupidiselt rühma väidetele. Kaarditehingute vastuvõtmise turg kuulub peaaegu täielikult suurtele vastutavatele pankadele ja turule sisenemisel on väga olulised takistused (3). |
| --- | --- |

5.

Otsuses arutab komisjon üksikasjalikult seda, kas pangakaartide väljaandjad on nende tehingute vastuvõtjaid ära kasutanud. Otsuses näidatakse, et kaarditehingute vastuvõtmist reguleeriv mehhanism ei soodusta vastuvõtmist vastupidiselt rühma väidetele. Kaarditehingute vastuvõtmise turg kuulub peaaegu täielikult suurtele vastutavatele pankadele ja turule sisenemisel on väga olulised takistused (3).

| 6. | Rühma väidet, et EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimused täidetakse, ei toeta ükski tõend. Tõhususe suurenemist ega kasu tarbijatele ei ole, pigem on olukord vastupidine. Rühma väitega (meetmete hädavajalikkuse kohta), mille kohaselt ei ole peale kaarditehingute vastuvõtmist reguleeriva mehhanismi ühtegi teist väljaandmist ja vastuvõtmist tasakaalustavat mehhanismi, on vastuolus rühma muud väited, mille kohaselt prantsuse vahendustasud on lisaks teenustasule vastuvõtmist ja väljaandmist tasakaalustavaks mehhanismiks. |
| --- | --- |

6.

Rühma väidet, et EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimused täidetakse, ei toeta ükski tõend. Tõhususe suurenemist ega kasu tarbijatele ei ole, pigem on olukord vastupidine. Rühma väitega (meetmete hädavajalikkuse kohta), mille kohaselt ei ole peale kaarditehingute vastuvõtmist reguleeriva mehhanismi ühtegi teist väljaandmist ja vastuvõtmist tasakaalustavat mehhanismi, on vastuolus rühma muud väited, mille kohaselt prantsuse vahendustasud on lisaks teenustasule vastuvõtmist ja väljaandmist tasakaalustavaks mehhanismiks.

| 7. | Otsusega ei määrata trahve, sest meetmetest teavitati Euroopa Komisjoni ja vastuväidetega ei olnud seda ette nähtud. |
| --- | --- |

7.

Otsusega ei määrata trahve, sest meetmetest teavitati Euroopa Komisjoni ja vastuväidetega ei olnud seda ette nähtud.

---

(1)  Kaarditehingute vastuvõtmist reguleeriv mehhanism (tuntud prantsuskeelse akronüümina MERFA), rühma liikmemaksu muutmine, täiendav liikmemaks ja maks nn „vaikivate liikmete ergutamiseks”.

(2)  Suured pangad, mis võtsid meetmed ametlikult rühma juhatuse liikmetena, osalesid rohkem kui aasta vältel nende meetmete ettevalmistamisel ja täpsustamisel.

(3)  Investeeringute püsikulud on väga kõrged. Kaarditehingute vastuvõtmise väljaarendamiseks kaarditehingute vastuvõtmist reguleeriva mehhanismi vältimiseks vajalikul viisil peaks pank hoidma üldsuhteid arvukate väikeste kauplejatega, mis ei ole võimalik siduspankade ja suurte jaemüüjate pangandusharude jaoks, sest neil puudub harukontorite võrgustik. Peale selle on kõige kasumlikumad kauplejad ja sularahaautomaatide parimad asukohad juba hõivatud.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/13

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2009/C 183/08

Abi nr: XA 112/09

Liikmesriik: Belgia

Piirkond: Flandria

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Vlaamse Rundveeteelt Vereniging vzw

Õiguslik alus: Decreet van 19 december 2008 houdende de algemene uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2009

Koninklijk besluit van 23 september 1971 betreffende de verbetering van het rundveeras

Ministerieel besluit van 27 februari 1991 betreffende de verbetering van het rundveeras

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 1,19 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus:: Kuni 100 % tõuraamatute asutamise ja pidamisega seotud halduskuludest.

Kuni 70 % kolmandate isikute või nende nimel tehtavate testide kuludest, millega määratakse karja geneetiline kvaliteet või tootlikkus, välja arvatud karja omaniku poolt tehtavad kontrollid ning rutiinne piima kvaliteedi kontroll.

Rakendamise kuupäev: Abi antakse alates 1. maist, kuid kõige varem 15 päeva pärast taotluse esitamist.

Abi antakse rakendusmääruse alusel. Kõnealused rakendusmäärused koostatakse igal aastal. Rakendusmääruse eelnõu alles koostatakse. Kõnealune rakendusmäärus sisaldab kavatsetud meetmete rakendamiskeeldu.

Abikava või üksikabi kestus: Abi andmise ajavahemik kestab 31. detsembrini 2009.

Abi eesmärk: Vlaamse Rundveevereniging (VRV) on tunnustatud mittetulundusühing, mis tegeleb mitmesuguste veisetõugude tõuraamatute pidamisega. Ta on osutanud, et kasutab abi tõuraamatute asutamise ja pidamisega seotud halduskulude katmiseks, loomade sünni ja sugupuu kohta andmebaasi sissekannete tegemiseks, ning samuti põlvnemis- ja tõutunnistuste väljastamiseks.

VRV teeb ka teste aretusloomade geneetilise kvaliteedi või tootlikkuse määramiseks. Need testid on seotud piima tootmisega.

Meede põhineb määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklil 16 ja vastab kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele.

Artikli 16 lõike 1 punkt a: abi ülemmääraga 100 %, et katta tõuraamatute asutamise ja pidamisega seotud halduskulusid.

Artikli 16 lõike 1 punkt b: abi ülemmääraga 70 % kolmandate isikute või nende nimel tehtavate testide kuludest, millega määratakse karja geneetiline kvaliteet või tootlikkus, välja arvatud karja omaniku poolt tehtavad kontrollid ning rutiinne piima kvaliteedi kontroll.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Loomakasvatussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Departement Landbouw en Visserij |
| --- |
| Duurzame Landbouwontwikkeling |
| Ellips, 6e verdieping |
| Koning Albert II-laan 35, bus 40 |
| 1030 Brussels |
| BELGIË |

Departement Landbouw en Visserij

Duurzame Landbouwontwikkeling

Ellips, 6e verdieping

Koning Albert II-laan 35, bus 40

1030 Brussels

BELGIË

Veebileht: http://www2.vlaanderen.be/ned/sites/landbouw/info/steun/eu.html

Muu teave: —

peasekretär

Jules VAN LIEFFERINGE

Abi nr: XA 114/09

Liikmesriik: Belgia

Piirkond: Flandria

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Vlaamse Bedrijfspluimvee- en Konijnenhouders vzw

Õiguslik alus: Decreet van 19 december 2008 houdende de algemene uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2009

Koninklijk besluit van 2 juni 1998 betreffende de zoötechnische en genealogische voorschriften voor de verbetering en de instandhouding van de pluimvee- en konijnenrassen

Ministerieel besluit van 17 maart 2005 houdende de erkenning en subsidiëring van organisaties in het kader van de aanmoediging en de verbetering van de pluimvee- en konijnenfokkerij

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 0,01 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus: Kuni 100 % kuludest, mis on seotud kolmandate isikute osutatud nõustamisteenustega, tasuga selliste teenuste eest, mis ei kujuta endast pidevat ega korrapärast tegevust ega ole seotud selliste ettevõtte tavaliste tegevuskuludega nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam.

Rakendamise kuupäev: Abi antakse alates 1. maist, kuid kõige varem 15 päeva pärast taotluse esitamist.

Abi antakse rakendusmääruse alusel. Kõnealused rakendusmäärused koostatakse igal aastal. Rakendusmääruse eelnõu alles koostatakse. Kõnealune rakendusmäärus sisaldab „kavatsetud meetmete rakendamiskeeldu”.

Abikava või üksikabi kestus: Abi andmise ajavahemik kestab 31. detsembrini 2009.

Abi eesmärk: Registreeritud ühendus Vlaamse Bedrijfspluimvee- en Konijnenhouders vzw (VBPKH) on teatanud, et ta kasutab kõnealust abi konsultatsiooniteenuse pakkumiseks ettevõtjatele, kes tegelevad esmatootmisega kodulinnu- ja küülikusektoris, seoses linnukasvatusega tegelevate ettevõtjate tunnistamist käsitlevate õigusaktidega ning seoses küülikutõu tunnustega ning ettevõtjate, linnuhaiguste ja jäätmete identifitseerimise ja registreerimisega.

Abi antakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 alusel ning kõnealune abi vastab selles esitatud tingimustele.

Artikli 15 lõike 2 punkt c: kolmandate isikute osutatud nõustamisteenused, tasud selliste teenuste eest, mis ei kujuta endast pidevat ega korrapärast tegevust ega ole seotud selliste ettevõtte tavaliste tegevuskuludega nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Loomakasvatussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Departement Landbouw en Visserij |
| --- |
| Duurzame Landbouwontwikkeling |
| Ellips, 6e verdieping |
| Koning Albert II-laan 35, bus 40 |
| 1030 Brussel |
| BELGIË |

Departement Landbouw en Visserij

Duurzame Landbouwontwikkeling

Ellips, 6e verdieping

e

Koning Albert II-laan 35, bus 40

1030 Brussel

BELGIË

Veebileht: http://www2.vlaanderen.be/ned/sites/landbouw/info/steun/eu.html

Muu teave: —

peasekretär

Jules VAN LIEFFERINGE

Abi nr: XA 115/09

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Madalmaad

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Wijziging van de Regeling tijdelijke maatregelen dierziekten in verband met de vaccinatie tegen Q-koorts in 2009

Õiguslik alus:

| — | Artikel 29, eerste lid, 30, vierde lid, en 45, eerste en derde lid, van de Diergeneesmiddelenwet |
| --- | --- |

—

Artikel 29, eerste lid, 30, vierde lid, en 45, eerste en derde lid, van de Diergeneesmiddelenwet

| — | artikel 17 van de Gezondheids- en welzijnswet voor dieren |
| --- | --- |

—

artikel 17 van de Gezondheids- en welzijnswet voor dieren

| — | artikel 3 van het Besluit gebruik sera en entstoffen. |
| --- | --- |

—

artikel 3 van het Besluit gebruik sera en entstoffen.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 1,8 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: Võimalikult kiiresti pärast seda, kui Euroopa komisjoni on selle heaks kiitnud. Eelistatavalt 15. aprill 2009.

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 1. jaanuarini 2010.

Abi eesmärk: Nakkusliku loomahaiguse Q-palaviku ennetamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 10.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Lamba- ja kitsekasvatussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Veebileht: http://www.minlnv.nl/portal/page?_pageid=116,1640461&_dad=portal&_schema

Muu teave: Suur osa Madalmaade lõunapoolsetest aladest on käesoleva kava alusel määratud Q-palaviku vaktsineerimispiirkonnaks. Selles piirkonnas on lammaste ja kitsede Q-palaviku vastu vaktsineerimine kohustuslik suurtes lüpsikitsede ja lüpsilammaste kasvatusettevõtetes, kus on rohkem kui 50 täiskasvanut lammast ja kitse, ning avalikke ülesandeid täitvates põllumajandusettevõtetes. Avalikku ülesannet täitvad põllumajandusettevõtted on näiteks laste loomaaiad, rehabilitatsioonitalud ja loomaaiad. Väljaspool vaktsineerimispiirkonda on lammaste ja kitsede vaktsineerimine kohustuslik kasvatustes, mis on Voedsel en Waren Autoriteiti (VWA) kohaselt nakkuskahtlusega loomi käsitleva seaduse tähenduses nakatunud Q-palavikku. Vaktsineerimiskampaaniat koordineerib Gezondheidsdienst voor Dieren (loomade tervishoiuteenistus). Loomapidaja vastutab nende vaktsineerimise eest. Vaktsineerimist teostab siiski veterinaararst. Nii kohustuslikuks kui ka vabatahtlikuks Q-palaviku vastu vaktsineerimiseks ettenähtud vaktsiin on tasuta ning antakse vaktsineerimist läbiviivatele veterinaararstidele. Kohustusliku vaktsineerimise halduskulud hüvitavad ametiasutused. Mõlemad abiliigid on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikliga 10. Kõnealuse määruse kohaselt on abi kättesaadav väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Vastavalt eespool nimetatud artikli lõike 1 punktile b antakse abi loonusena. Lõiget 4 järgitakse muude sätete kaudu, mida on kohaldatud vastavalt Q-palaviku ennetamise kavale. Vaktsineerimiskava on osa Q-palaviku ennetamise ja sellega võitlemise riiklikust kavast. Q-palavik on OIE nimekirja kantud loomahaigus ning seega täidab lõike 7 nõudeid. Samuti on võetud arvesse artikli 10 lõiked 3, 5, 6 ja 8.

Abi nr: XA 116/09

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Ei kohaldata

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Regeling LNV-subsidies (omschrijving steun: Modernisering landbouwbedrijven, onderdeel jonge landbouwers).

Õiguslik alus: Regeling LNV-subsidies: artikel 1:2, artikel 1:3, artikel 1:20, artikel 2:1, artikel 2:2, artikel 2:37, artikel 2:42, artikel 2:44, artikel 2:45.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikava rahastatakse 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmi meetme 121 täiendavatest summadest (332,6 miljonit EUR).

Abi suurim osatähtsus: 40 % määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõikes 4 osutatud kuludest, arvestades määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõikes 9 nimetatud maksimaalset abisummat (kolme majandusaasta jooksul 400 000 EUR ettevõtte kohta).

Põllumajandus-, loodus- ja toiduaineteministeeriumi subsideerimiskava artikli 2:45 alusel peab investeeringutoetuse saamiseks abisaaja sõlmima kirjaliku laenulepingu vähemalt kolmeks aastaks; abi antakse maksimaalselt laenusumma ulatuses (kuni 100 000 EUR).

Rakendamise kuupäev: Võimalikult kiiresti ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2007 artikli 20 lõikega 1.

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013.

Abi eesmärk: Abi eesmärk on toetada ettevõtete arengusse ja moderniseerimisse tehtavaid investeeringuid, mis aitavad tootmist tõhustada, toota uusi või paremaid tooteid ja/või tõsta tootmisprotsessi ja toodete kvaliteeti ja säästlikkust. Abi on mõeldud ainult noortele põllumajandustootjatele, kellel puuduvad sageli piisavad finantsvõimalused lisainvesteeringuteks, mis aitaksid hoida ettevõtet jätkusuutliku ja elujõulisena.

Abi vastab määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklis 4 sätestatud tingimustele. Abikõlblikud kulud on investeeringukulud.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Kõik esmatootmisega tegelevad põllumajandusettevõtted, kes toodavad EÜ asutamislepingu I lisas osutatud tooteid.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Veebileht: http://www.minlnv.nl/loket

http://wetten.overheid.nl/BWBR0021281/geldigheidsdatum_08-04-2009 > vt artiklit 1:2, artikkel 1:3, artikkel 1:20, artikkel 2:1, artikkel 2:2, artikkel 2:37, artikkel 2:42, artikkel 2:44, artikkel 2:45.

Muu teave: See on riigiabis XA 85/07 osutatud täiendava summa (76,60 miljonit eurot) asendus. Uus täiendav summa, mis sisaldab ka XA 85/07 osutatud täiendavat summat, on 332,6 miljonit EUR.

Abi nr: XA 117/09

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Ei kohaldata

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Regeling LNV-subsidies (omschrijving steun: Modernisering landbouwbedrijven, onderdeel verduurzaming land- en tuinbouw).

Õiguslik alus: Regeling LNV-subsidies: artikel 1:2, artikel 1:3, artikel 1:20, artikel 2:1, artikel 2:2, artikel 2:37.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikava rahastatakse 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmi meetme 121 täiendavatest summadest (332,6 miljonit EUR).

Abi suurim osatähtsus: 40 % määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõikes 4 osutatud kuludest, arvestades määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõikes 9 nimetatud maksimaalset abisummat (kolme majandusaasta jooksul 400 000 EUR ettevõtte kohta).

Rakendamise kuupäev: Võimalikult kiiresti ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2007 artikli 20 lõikega 1.

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013.

Abi eesmärk: Abi eesmärk on toetada ettevõtete arengusse ja moderniseerimisse tehtavaid investeeringuid, mis parandavad tootmisprotsessi ja toodete kvaliteeti ja säästlikkust. Investeeringuid võib kasutada ka uute ja paremate toodete tootmiseks ja/või tootmise tõhususe suurendamiseks.

Abi vastab määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklis 4 sätestatud tingimustele. Abikõlblikud kulud on investeeringukulud.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Kõik esmatootmisega tegelevad põllumajandusettevõtted, kes toodavad EÜ asutamislepingu I lisas osutatud tooteid.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Veebileht: http://www.minlnv.nl/loket

http://wetten.overheid.nl/BWBR0021281/geldigheidsdatum_08-04-2009 > vt artikkel 1:2, artikkel 1:3, artikkel 1:20, artikkel 2:1, artikkel 2:2, artikkel 2:37.

Muu teave: See on riigiabis XA 86/07 osutatud täiendava summa (76,60 miljonit eurot) asendus. Uus täiendav summa, mis sisaldab ka XA 86/07 osutatud täiendavat summat, on 332,6 miljonit EUR.

---

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/18

---

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt Glitnir Banki hf. suhtes tehtud otsusest

2009/C 183/09

KUTSE NÕUDE ESITAMISEKS – KEHTESTATUD TÄHTAJAD

Glitnir banki hf (registrikood 550500-3530, juriidiline asukoht Kirkjusandur 2, 105 Reykjavík, Island, praegune asukoht Sóltún 26, 105 Reykjavík) suhtes on Reykjavík ringkonnakohtu otsuse alusel kehtestatud moratoorium kuni 13. novembrini 2009. 12. mail 2009 määras Reykjavíki ringkonnakohus panga likvideerimiskomisjoni, kes muu hulgas käsitleb panga vastu esitatud nõudeid moratooriumi ajal ja pärast likvideerimismenetluse algatamist moratooriumi lõppemise järel.

Pangal on järgmised filiaalid ja kontorid:

| | filiaal Ühendkuningriigis: Glitnir Bank London Branch, viimati registreeritud aadress 41 Lothbury, London EC2R 7HF, Inglismaa; |
| --- | --- |

filiaal Ühendkuningriigis: Glitnir Bank London Branch, viimati registreeritud aadress 41 Lothbury, London EC2R 7HF, Inglismaa;

| | filiaal Kanadas: Glitnir Bank Canadian Branch, viimati registreeritud aadress 1718 Argyle Street, Suite 810, Halifax, Nova Scotia B3J 3N6, Kanada; |
| --- | --- |

filiaal Kanadas: Glitnir Bank Canadian Branch, viimati registreeritud aadress 1718 Argyle Street, Suite 810, Halifax, Nova Scotia B3J 3N6, Kanada;

| | esindus Hiinas, viimati registreeritud aadress Rm 802A, Citigroup Tower, 33 Hua Yuan Shi Qiao Road, Shanghai 200120, Hiina Rahvavabariik. |
| --- | --- |

esindus Hiinas, viimati registreeritud aadress Rm 802A, Citigroup Tower, 33 Hua Yuan Shi Qiao Road, Shanghai 200120, Hiina Rahvavabariik.

Kontrollpäev on 15. november 2008. Nõuete menetlemise alguskuupäev, mis põhineb seaduse nr 44/2009 jõustumisel, on 22. aprill 2009.

Kõigil isikutel, kes esitavad nõudeid, sealhulgas eelisnõudeid ja asjaõiguslikult tagatud nõudeid, Glitnir banki hf või kõnealuse panga kontrollitavate varade suhtes või kellel on seoses panga või tema kontrollitavate varadega muid õigusi, palutakse oma nõuded esitada panga likvideerimiskomisjonile kuue kuu jooksul pärast käesoleva teatise esimest avaldamist 26. mail 2009. Järelikult on nõuete esitamise lõppkuupäev 26. november 2009. Nõuded esitatakse panga likvideerimiskomisjonile posti teel aadressil Sóltún 26, 105 Reykjavík, Island. Nõuete sisu peab vastama pankrotti käsitleva seaduse nr 21/1991 artikli 117 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhistele. Võlausaldajad märgivad esitatava nõude juurde nõude seisundi 22. aprilli 2009. aasta seisuga.

Välisvaluutas nõuded tuleb esitada vastavas vääringus. Võlausaldajad Euroopa Majanduspiirkonna ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikidest võivad esitada nõuded kõnealuse riigi ametlikus keeles. Sellistele nõuetele tuleb lisada islandikeelne tõlge, ingliskeelsetele nõuetele ei pea tõlget lisama. Muud võlausaldajad võivad esitada nõuded islandi või inglise keeles.

Vastavalt pankrotti käsitleva seaduse nr 21/1991 artiklile 118 tunnistatakse nõuded, mida ei ole esitatud eespool mainitud tähtajaks, kehtetuks, välja arvatud punktides 1–6 sätestatud erandite kohaldamise korral.

Lisaks rõhutatakse veel kord, et nõude esitamisel eeldatakse, et võlausaldaja on seoses asjaomase nõudega nõus konfidentsiaalsuse (pangasaladuse) kaotamisega.

Võlausaldajate koosolek toimub neljapäeval, 17. detsembril 2009, kell 10.00 Hilton Hotel Nordica’s aadressil Suðurlandsbraut 2, 108 Reykjavík. Isikutel, kes on esitanud panga vastu nõudeid, on õigus koosolekul osaleda. Koosolekul arutatakse esitatud nõudeid ja likvideerimiskomisjoni otsust, kui see on selleks ajaks kättesaadav. Esitatud nõuete loetelu on panga vastu nõudeid esitanud isikutele kättesaadav vähemalt üks nädal enne kõnealust koosolekut.

Lisateave nõuete esitamise ja menetlemise kohta on kättesaadav panga veebilehel http://www.glitnirbank.com

Reykjavík, 9. juuli 2009

Glitnir banki hf likvideerimiskomisjon

Steinunn GUðBJARTSDÓTTIR, riigikohtu jurist

Einar Gautur STEINGRÍMSSON, riigikohtu jurist

Páll EIRÍKSSON, piirkonnakohtu jurist

---

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/20

---

Austria riiklik menetlus piiratud lennuliiklusõiguste andmiseks

2009/C 183/10

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 847/2004 (lennuliikluse lepingute läbirääkimise ja rakendamise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel) artikliga 6 avaldab Euroopa Komisjon järgneva riikliku korra liiklusõiguste jagamise kohta ühenduse asjaomaste lennuettevõtjate vahel, juhul kui liiklusõigused on piiratud kolmandate riikidega sõlmitud lennuliikluse lepingute tõttu.

AUSTRIA VABARIIGI

AMETLIK TEATAJA

| 2008. aasta | Välja antud 2. juulil 2008 | I osa |
| --- | --- | --- |
| 96. seadus: | Riikidevaheline lennuliiklus 2008 (riikidevahelise lennuliikluse 2008. aasta seadus) |
| | (NR: GP XXIII RV 538 AB 581 lk 63. BR: AB 7976 lk 757.) |
| 96. Riikidevahelise lennuliikluse 2008. aasta seadus (BGzLV 2008) |

2008. aasta

Välja antud 2. juulil 2008

I osa

96. seadus:

Riikidevaheline lennuliiklus 2008 (riikidevahelise lennuliikluse 2008. aasta seadus)

(NR: GP XXIII RV 538 AB 581 lk 63. BR: AB 7976 lk 757.)

96. Riikidevahelise lennuliikluse 2008. aasta seadus (BGzLV 2008)

Rahvusnõukogu on otsustanud:

1.   JAGU

Üldsätted, lennuliikluse lepingud

Reguleerimisala

§ 1.   Käesolev föderaalseadus reguleerib lennuliiklusõiguste andmist ja teostamist:

| 1) | lendude puhul kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse ning |
| --- | --- |

1)

lendude puhul kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse ning

| 2) | kolmandate riikide lennuettevõtjate Austrias teostatavate lendude puhul. |
| --- | --- |

2)

kolmandate riikide lennuettevõtjate Austrias teostatavate lendude puhul.

Mõisted

§ 2.   Käesoleva seaduse tähenduses on:

| 1) | „lennuliiklusõigused” – tasuliste vedude teostamise õigus lennuliikluses kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse, |
| --- | --- |

1)

„lennuliiklusõigused” – tasuliste vedude teostamise õigus lennuliikluses kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse,

| 2) | „regulaarne lennuühendus” – regulaarsed lennuplaani kohased veod teatavatel liinidel ühistranspordi eesmärgil, |
| --- | --- |

2)

„regulaarne lennuühendus” – regulaarsed lennuplaani kohased veod teatavatel liinidel ühistranspordi eesmärgil,

| 3) | „mitteregulaarne lennuühendus” – kõik muud tasulised veod, |
| --- | --- |

3)

„mitteregulaarne lennuühendus” – kõik muud tasulised veod,

| 4) | „lennuplaan” – lennuettevõtja pakkumine teatava liiklusperioodi jooksul, |
| --- | --- |

4)

„lennuplaan” – lennuettevõtja pakkumine teatava liiklusperioodi jooksul,

| 5) | „suvine lennuperiood” – kalendriaasta ajavahemik, mis algab märtsi viimasel pühapäeval ja lõpeb oktoobri viimasel laupäeval, |
| --- | --- |

5)

„suvine lennuperiood” – kalendriaasta ajavahemik, mis algab märtsi viimasel pühapäeval ja lõpeb oktoobri viimasel laupäeval,

| 6) | „talvine lennuperiood” – kalendriaasta ajavahemik, mis algab oktoobri viimasel pühapäeval ja lõpeb sellele järgneva kalendriaasta märtsi viimasel laupäeval, |
| --- | --- |

6)

„talvine lennuperiood” – kalendriaasta ajavahemik, mis algab oktoobri viimasel pühapäeval ja lõpeb sellele järgneva kalendriaasta märtsi viimasel laupäeval,

| 7) | „lennuperiood” – suvine lennuperiood või talvine lennuperiood, |
| --- | --- |

7)

„lennuperiood” – suvine lennuperiood või talvine lennuperiood,

| 8) | „kolmas riik” – riik, mis ei ole Euroopa Liidu liige ega riikidevahelise kokkuleppe alusel viimasega võrdsustatud, |
| --- | --- |

8)

„kolmas riik” – riik, mis ei ole Euroopa Liidu liige ega riikidevahelise kokkuleppe alusel viimasega võrdsustatud,

| 9) | „võimsus” – istekohtade arv ja olemasolev kasulik koormus, mida pakutakse tasulistel lennuvedudel ühel liinil teatava ajavahemiku jooksul, |
| --- | --- |

9)

„võimsus” – istekohtade arv ja olemasolev kasulik koormus, mida pakutakse tasulistel lennuvedudel ühel liinil teatava ajavahemiku jooksul,

| 10) | „ühenduse lennuettevõtja” – lennuettevõtja, kellele on Euroopa Liidu liikmesriigi või riikidevahelise kokkuleppe alusel viimasega võrdsustatud riigi poolt antud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta EÜT L 240, 24. august 1992, lk 1–7) sätestatud lennutegevusluba, ning |
| --- | --- |

10)

„ühenduse lennuettevõtja” – lennuettevõtja, kellele on Euroopa Liidu liikmesriigi või riikidevahelise kokkuleppe alusel viimasega võrdsustatud riigi poolt antud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta EÜT L 240, 24. august 1992, lk 1–7) sätestatud lennutegevusluba, ning

| 11) | „ühenduse lennuettevõtja tegevuskohaga Austrias” – lennuettevõtja, kellele on antud määruses (EMÜ) nr 2407/92 sätestatud lennutegevusluba ja kes sõltumata asutamise õiguslikust vormist teostab Austrias tõhusat ja tegelikku lennuliiklustegevust kindlate kokkulepete raames. |
| --- | --- |

11)

„ühenduse lennuettevõtja tegevuskohaga Austrias” – lennuettevõtja, kellele on antud määruses (EMÜ) nr 2407/92 sätestatud lennutegevusluba ja kes sõltumata asutamise õiguslikust vormist teostab Austrias tõhusat ja tegelikku lennuliiklustegevust kindlate kokkulepete raames.

Lennuliikluse lepingute läbirääkimised ja sõlmimine

| (1) | Riikidevahelised lepingud kolmandate riikidega lennuliikluse kohta kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse (lennuliikluse lepingud), mis kuuluvad käesoleva seaduse reguleerimisalasse, sõlmib Austria valitsus teiste asjakohaste õigusaktide kohaldamist piiramata käesoleva seaduse sätete kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Riikidevahelised lepingud kolmandate riikidega lennuliikluse kohta kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse (lennuliikluse lepingud), mis kuuluvad käesoleva seaduse reguleerimisalasse, sõlmib Austria valitsus teiste asjakohaste õigusaktide kohaldamist piiramata käesoleva seaduse sätete kohaselt.

| (2) | Kolmandate riikidega sõlmitavate lennuliikluse lepingute ettevalmistamine ja läbirääkimised on Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministri kohustus kokkuleppel transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministriga. Kui see tegevus mõjutab teise ministri tegevusvaldkonda, tuleb ka temaga kokkuleppele jõuda. Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministril on 1986. aasta ministeeriumide seaduse, BGBl nr 76/1986 kehtiva redaktsiooni paragrahvi 15 kohaselt õigus oma pädevus üle anda transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministrile. |
| --- | --- |

(2)

Kolmandate riikidega sõlmitavate lennuliikluse lepingute ettevalmistamine ja läbirääkimised on Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministri kohustus kokkuleppel transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministriga. Kui see tegevus mõjutab teise ministri tegevusvaldkonda, tuleb ka temaga kokkuleppele jõuda. Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministril on 1986. aasta ministeeriumide seaduse, BGBl nr 76/1986 kehtiva redaktsiooni paragrahvi 15 kohaselt õigus oma pädevus üle anda transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministrile.

| (3) | Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril on õigus lõigete 1 ja 2 kohaselt sõlmitud lennuliikluse lepingu alusel oma tegevusvaldkonnas ette valmistada, läbi rääkida ja sõlmida rakenduslikke halduslepinguid. |
| --- | --- |

(3)

Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril on õigus lõigete 1 ja 2 kohaselt sõlmitud lennuliikluse lepingu alusel oma tegevusvaldkonnas ette valmistada, läbi rääkida ja sõlmida rakenduslikke halduslepinguid.

| (4) | Ühenduse lennuettevõtjatele tegevuskohaga Austrias ja teistele lõikes 2 või 3 sätestatud lennuliikluse läbirääkimiste sisuga seotud ettevõtetele ja asutustele võib asjakohaste läbirääkimiste nõudeid silmas pidades anda lõigete 2 ja 3 kohaselt võimaluse osaleda lennuliikluse läbirääkimistes. Seejuures tuleb toimida mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse lennuettevõtjatele tegevuskohaga Austrias ja teistele lõikes 2 või 3 sätestatud lennuliikluse läbirääkimiste sisuga seotud ettevõtetele ja asutustele võib asjakohaste läbirääkimiste nõudeid silmas pidades anda lõigete 2 ja 3 kohaselt võimaluse osaleda lennuliikluse läbirääkimistes. Seejuures tuleb toimida mittediskrimineerival viisil.

Lennuliiklusõiguste andmine

| (1) | Lennuliikluse lepingutes võib avalikes huvides sätestada kohustuse anda teise lepinguriigi poolt nimetatavale lennuettevõtjale teatavate lennuliinide puhul (paragrahv 7) eelkõige järgmised õigused (lennuliiklusõigused):






  1) | õigus lennata ilma maandumata üle Austria territooriumi, |
| --- | --- | --- |

(1)

Lennuliikluse lepingutes võib avalikes huvides sätestada kohustuse anda teise lepinguriigi poolt nimetatavale lennuettevõtjale teatavate lennuliinide puhul (paragrahv 7) eelkõige järgmised õigused (lennuliiklusõigused):

1)

õigus lennata ilma maandumata üle Austria territooriumi,

| 2) | õigus maanduda Austria territooriumil mittekaubanduslikel eesmärkidel (tehnilised maandumised), |
| --- | --- |

2)

õigus maanduda Austria territooriumil mittekaubanduslikel eesmärkidel (tehnilised maandumised),

| 3) | õigus vedada lennureisijaid, veoseid ja posti teisest lepinguriigist Austriasse, sealhulgas enne seda, vahepeal ja pärast seda paiknevatest punktidest ja vastupidi, ning |
| --- | --- |

3)

õigus vedada lennureisijaid, veoseid ja posti teisest lepinguriigist Austriasse, sealhulgas enne seda, vahepeal ja pärast seda paiknevatest punktidest ja vastupidi, ning

| 4) | õigus vedada lennureisijaid, veoseid ja posti kolmandatest riikidest Austriasse, sealhulgas enne seda, vahepeal ja pärast seda paiknevatest punktidest ja vastupidi. |
| --- | --- |

4)

õigus vedada lennureisijaid, veoseid ja posti kolmandatest riikidest Austriasse, sealhulgas enne seda, vahepeal ja pärast seda paiknevatest punktidest ja vastupidi.

| (2) | Lõikes 1 sätestatud lennuliiklusõiguste andmisel tuleb avalikes huvides eelkõige püüda saavutada, et teise lepinguriigi poolt Austria Vabariigile nimetatud lennuettevõtjatele antakse võrdväärsed lennuliiklusõigused. |
| --- | --- |

(2)

Lõikes 1 sätestatud lennuliiklusõiguste andmisel tuleb avalikes huvides eelkõige püüda saavutada, et teise lepinguriigi poolt Austria Vabariigile nimetatud lennuettevõtjatele antakse võrdväärsed lennuliiklusõigused.

| (3) | Kolmanda riigi lennuettevõtjale võib anda lennuliikluse lepinguga õiguse lennureisijate, veoste ja posti tasuliseks vedamiseks Austria territooriumil (kabotaaž), kui see ei ole vastuolus avalike huvidega, ning ühenduse lennuettevõtjatele tegevuskohaga Austrias antakse asjaomases riigis samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(3)

Kolmanda riigi lennuettevõtjale võib anda lennuliikluse lepinguga õiguse lennureisijate, veoste ja posti tasuliseks vedamiseks Austria territooriumil (kabotaaž), kui see ei ole vastuolus avalike huvidega, ning ühenduse lennuettevõtjatele tegevuskohaga Austrias antakse asjaomases riigis samaväärsed õigused.

Lennuliikluse pakkumise kohandamine lennuliikluse nõudlusega

§ 5.   Lennuliikluse lepingutes on võimalik kokku leppida, et lennuliiklusõiguste teostamisel tuleb lennuliikluse pakkumine kohandada:

| 1) | lennuliikluse nõudlusega Austria ja teise lepinguriigi vahel, |
| --- | --- |

1)

lennuliikluse nõudlusega Austria ja teise lepinguriigi vahel,

| 2) | lennuliikluse nõudlusega lepinguriikide ja kolmandate riikide vahel, mida asjaomane lennuliin hõlmab ning |
| --- | --- |

2)

lennuliikluse nõudlusega lepinguriikide ja kolmandate riikide vahel, mida asjaomane lennuliin hõlmab ning

| 3) | asjaomase lennuliini ökonoomse käitamise tingimustega. |
| --- | --- |

3)

asjaomase lennuliini ökonoomse käitamise tingimustega.

Lennuliiklusõiguste keelamine, tühistamine ja piiramine

§ 6.   Lennuliikluse lepinguga võib kokku leppida, et lennuliiklusõiguste teostamine keelatakse, tühistatakse või seda piiratakse, kui:

| 1) | ettevõte on rikkunud Austrias kohaldatavate õigusaktide sätteid või |
| --- | --- |

1)

ettevõte on rikkunud Austrias kohaldatavate õigusaktide sätteid või

| 2) | ettevõte on rikkunud lennuliikluse lepingust tulenevaid kohustusi või |
| --- | --- |

2)

ettevõte on rikkunud lennuliikluse lepingust tulenevaid kohustusi või

| 3) | ei ole tõendatud, et kolmandal riigil või kolmanda riigiga riikidevahelise lepingu alusel võrdsustatud riigil on teise riigi poolt nimetatud ettevõtte suhtes ülekaalukas omandiõigus või tegelik käsutusõigus, kusjuures kolmanda riigiga on võrdsustatud selle kolmanda riigi füüsilised ja juriidilised isikud või |
| --- | --- |

3)

ei ole tõendatud, et kolmandal riigil või kolmanda riigiga riikidevahelise lepingu alusel võrdsustatud riigil on teise riigi poolt nimetatud ettevõtte suhtes ülekaalukas omandiõigus või tegelik käsutusõigus, kusjuures kolmanda riigiga on võrdsustatud selle kolmanda riigi füüsilised ja juriidilised isikud või

| 4) | ei ole tõendatud, et Austria poolt nimetatud ettevõte vastab paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

4)

ei ole tõendatud, et Austria poolt nimetatud ettevõte vastab paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nõuetele.

Lennuliinide teenindamise kavad

§ 7.   Lennuliinid, millel kavatsetakse lennuliiklusõigusi teostada (lennuliinide teenindamise kavad), määratletakse lennuliikluse lepingus avalikke huve arvestades. Sel juhul kohaldatakse paragrahvi 4 lõiget 2.

Lennujaamade ja nende seadmete kasutamise ning lennuohutust tagavate seadmete ja teenistuste kasutada andmise tasu

§ 8.   Lennujaamade ja nende seadmete kasutamise ning lennuohutust tagavate seadmete ja teenistuste kasutada andmise eest võib lennuliikluse lepingus kokku leppida tasu vastavalt rahvusvahelise tsiviillennunduse lepingu, BGBl nr 97/1949, artikli 15 sätetele.

Lennuliikluse lepingu muud sätted

| (1) | Juhul kui küsimuse lahendamine ei ole Euroopa Ühenduse ainupädevuses, võib lennuliikluse lepingutes lisaks paragrahvide 3 kuni 8 sätetele kehtestada muid sätted, mis on vajalikud lennuettevõtjate poolseks lennuliiklusõiguste asjakohaseks teostamiseks ning lennuliikluse lepingu asjakohaseks rakendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Juhul kui küsimuse lahendamine ei ole Euroopa Ühenduse ainupädevuses, võib lennuliikluse lepingutes lisaks paragrahvide 3 kuni 8 sätetele kehtestada muid sätted, mis on vajalikud lennuettevõtjate poolseks lennuliiklusõiguste asjakohaseks teostamiseks ning lennuliikluse lepingu asjakohaseks rakendamiseks.

| (2) | Lõike 1 tähenduses käsitatakse sätetena eelkõige eeskirju, milles käsitletakse:






  1) | lennuliiklusteenuste turustamist, |
| --- | --- | --- |

(2)

Lõike 1 tähenduses käsitatakse sätetena eelkõige eeskirju, milles käsitletakse:

1)

lennuliiklusteenuste turustamist,

| 2) | tulude ülekandmist, |
| --- | --- |

2)

tulude ülekandmist,

| 3) | maksudest ja lõivudest vabastamist ning |
| --- | --- |

3)

maksudest ja lõivudest vabastamist ning

| 4) | konsulteerimise ja vaidluste lahendamise mehhanisme. |
| --- | --- |

4)

konsulteerimise ja vaidluste lahendamise mehhanisme.

2.   JAGU

Lennuliiklusõiguste teostamine

Lennuliiklusõiguste loetelu

| (1) | Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud pidama lennuliiklusõiguste loetelu. Loetelu sisaldab:






  1) | käesoleva seadusega ette nähtud menetluse kirjeldust, mille alusel teostatakse lennuliiklusõigusi, |
| --- | --- | --- |

(1)

Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud pidama lennuliiklusõiguste loetelu. Loetelu sisaldab:

1)

käesoleva seadusega ette nähtud menetluse kirjeldust, mille alusel teostatakse lennuliiklusõigusi,

| 2) | kolmandate riikide poolt antud lennuliiklusõiguste loetelu koos kõikide piirangutega, |
| --- | --- |

2)

kolmandate riikide poolt antud lennuliiklusõiguste loetelu koos kõikide piirangutega,

| 3) | planeeritud lennuliikluse läbirääkimiste loetelu (paragrahv 3), |
| --- | --- |

3)

planeeritud lennuliikluse läbirääkimiste loetelu (paragrahv 3),

| 4) | paragrahvide 15 ja 16 ning paragrahvi 23 lõike 4 kohaselt antud piiratud lennuliiklusõiguste loetelu, |
| --- | --- |

4)

paragrahvide 15 ja 16 ning paragrahvi 23 lõike 4 kohaselt antud piiratud lennuliiklusõiguste loetelu,

| 5) | piiratud ja parajasti andmata lennuliiklusõiguste tühistamiste loetelu vastavalt paragrahvile 16, |
| --- | --- |

5)

piiratud ja parajasti andmata lennuliiklusõiguste tühistamiste loetelu vastavalt paragrahvile 16,

| 6) | teave, mis lisatakse loetelule piiratud lennuliiklusõiguste andmise menetluse kohaselt (paragrahvid 15 ja 16), |
| --- | --- |

6)

teave, mis lisatakse loetelule piiratud lennuliiklusõiguste andmise menetluse kohaselt (paragrahvid 15 ja 16),

| 7) | kehtivate lubade loetelu vastavalt paragrahvile 12 ja |
| --- | --- |

7)

kehtivate lubade loetelu vastavalt paragrahvile 12 ja

| 8) | muud lennuliiklusõiguste teostamiseks olulist teavet. |
| --- | --- |

8)

muud lennuliiklusõiguste teostamiseks olulist teavet.

| (2) | Lennuliiklusõiguste loeteluga on võimalik tutvuda kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel ning kõikidel ettevõtetel ja asutustel, kellel on õigustatud huvi loetelus sisalduva teabe saamise vastu. |
| --- | --- |

(2)

Lennuliiklusõiguste loeteluga on võimalik tutvuda kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel ning kõikidel ettevõtetel ja asutustel, kellel on õigustatud huvi loetelus sisalduva teabe saamise vastu.

Lennuettevõtjate nimetamine

| (1) | Juhul kui Austria Vabariigile antakse lennuliikluse lepinguga õigus lennuettevõtjate nimetamiseks, kellel teine lepinguriik peab võimaldama lennuliiklusõigusi teostada, on kõnealuste ettevõtjate nimetamine transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministri ülesanne. |
| --- | --- |

(1)

Juhul kui Austria Vabariigile antakse lennuliikluse lepinguga õigus lennuettevõtjate nimetamiseks, kellel teine lepinguriik peab võimaldama lennuliiklusõigusi teostada, on kõnealuste ettevõtjate nimetamine transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministri ülesanne.

| (2) | Nimetada on lubatud ainult ühenduse lennuettevõtjaid, vajaduse korral pärast paragrahvide 15 või 16 kohast piiratud lennuliiklusõiguste andmist. Lennuettevõtjatel peab olema:






  1) | tegevuskoht Austrias, |
| --- | --- | --- |

(2)

Nimetada on lubatud ainult ühenduse lennuettevõtjaid, vajaduse korral pärast paragrahvide 15 või 16 kohast piiratud lennuliiklusõiguste andmist. Lennuettevõtjatel peab olema:

1)

tegevuskoht Austrias,

| 2) | kavandatud lennuliiklusteenuste osutamiseks vajalik tehniline varustus ja finantsvahendid ning |
| --- | --- |

2)

kavandatud lennuliiklusteenuste osutamiseks vajalik tehniline varustus ja finantsvahendid ning

| 3) | nad peavad olema ka muul viisil kõlblikud kavandatud lennuliiklusteenustega hõlmatud ülesannete täitmiseks, eelkõige seoses lennuliiklusteenuste turustamisega. |
| --- | --- |

3)

nad peavad olema ka muul viisil kõlblikud kavandatud lennuliiklusteenustega hõlmatud ülesannete täitmiseks, eelkõige seoses lennuliiklusteenuste turustamisega.

| (3) | Nimetamine peab aset leidma hiljemalt koos Austrias asuvale ühenduse lennuettevõtjale paragrahvide 12, 13 või 14 kohase loa andmisega. |
| --- | --- |

(3)

Nimetamine peab aset leidma hiljemalt koos Austrias asuvale ühenduse lennuettevõtjale paragrahvide 12, 13 või 14 kohase loa andmisega.

| (4) | Nimetamine tühistatakse, kui:






  1) | nimetatud ettevõtja ei täida lõikes 2 sätestatud nõudeid või |
| --- | --- | --- |

(4)

Nimetamine tühistatakse, kui:

1)

nimetatud ettevõtja ei täida lõikes 2 sätestatud nõudeid või

| 2) | ei alusta kuue kuu jooksul lennuliiklusõiguste teostamist, mille jaoks ta nimetati või ei teosta nimetatud lennuliiklusõigusi määratud ajavahemiku jooksul, välja arvatud juhul, kui lennuettevõtja suudab põhjendada, et tegevuse alustamist või jätkamist takistas või takistab vääramatu jõud või |
| --- | --- |

2)

ei alusta kuue kuu jooksul lennuliiklusõiguste teostamist, mille jaoks ta nimetati või ei teosta nimetatud lennuliiklusõigusi määratud ajavahemiku jooksul, välja arvatud juhul, kui lennuettevõtja suudab põhjendada, et tegevuse alustamist või jätkamist takistas või takistab vääramatu jõud või

| 3) | kui see on vajalik lennuliikluse lepingu sätete alusel piiratud lennuliiklusõiguste teostamiseks Austrias tegevuskohta omava ühenduse lennuettevõtja poolt, vajaduse korral pärast paragrahvi 15 või 16 kohase menetluse läbiviimist. |
| --- | --- |

3)

kui see on vajalik lennuliikluse lepingu sätete alusel piiratud lennuliiklusõiguste teostamiseks Austrias tegevuskohta omava ühenduse lennuettevõtja poolt, vajaduse korral pärast paragrahvi 15 või 16 kohase menetluse läbiviimist.

Tasuline lennuliiklus riikidest ja riikidesse, kellega ei ole sõlmitud lennuliikluse lepingut

| (1) | Kui riikidevaheliste kokkulepetega ei ole teisiti sätestatud, on transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril õigus anda taotluse alusel luba inimeste või asjade tasu eest vedamiseks riikidesse ja riikidest, kellega ei ole lennuliikluse lepingut sõlmitud, regulaarsete või mitteregulaarsete lennuliinide lennukitega, kui see ei ole vastuolus avalike huvidega, eelkõige õhusõidu ohutuse või üldmajandusliku huviga. |
| --- | --- |

(1)

Kui riikidevaheliste kokkulepetega ei ole teisiti sätestatud, on transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril õigus anda taotluse alusel luba inimeste või asjade tasu eest vedamiseks riikidesse ja riikidest, kellega ei ole lennuliikluse lepingut sõlmitud, regulaarsete või mitteregulaarsete lennuliinide lennukitega, kui see ei ole vastuolus avalike huvidega, eelkõige õhusõidu ohutuse või üldmajandusliku huviga.

| (2) | Ühenduse lennuettevõtjale lõike 1 kohase loa andmiseks tuleb igal juhul tõendada, et paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nimetamise nõuded on täidetud. Juhul, kui asjaomane kolmas riik kohaldab Austrias asuvale ühenduse lennuettevõtjale lennuliiklusõiguste andmisel piiranguid, peavad selle aluseks olema asjaomasele lennuettevõtjale paragrahvide 15, 16 või paragrahvi 23 lõike 4 kohaselt antud piiratud lennuliiklusõigused. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse lennuettevõtjale lõike 1 kohase loa andmiseks tuleb igal juhul tõendada, et paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nimetamise nõuded on täidetud. Juhul, kui asjaomane kolmas riik kohaldab Austrias asuvale ühenduse lennuettevõtjale lennuliiklusõiguste andmisel piiranguid, peavad selle aluseks olema asjaomasele lennuettevõtjale paragrahvide 15, 16 või paragrahvi 23 lõike 4 kohaselt antud piiratud lennuliiklusõigused.

| (3) | Kolmanda riigi lennuettevõtjale lõike 1 kohase loa andmisel tuleb igal juhul tõendada, et:






  1) | asjaomasele lennuettevõtjale on päritoluriigis antud tegevusluba ja |
| --- | --- | --- |

(3)

Kolmanda riigi lennuettevõtjale lõike 1 kohase loa andmisel tuleb igal juhul tõendada, et:

1)

asjaomasele lennuettevõtjale on päritoluriigis antud tegevusluba ja

| 2) | Austrias asuvatele ühenduse lennuettevõtjatele on asjaomase lennuettevõtja päritoluriigis luba antud võrreldavatel tingimustel. |
| --- | --- |

2)

Austrias asuvatele ühenduse lennuettevõtjatele on asjaomase lennuettevõtja päritoluriigis luba antud võrreldavatel tingimustel.

| (4) | Lõike 1 kohane loataotlus tuleb esitada hiljemalt 30 päeva enne tegevuse kavandatud algushetke, ja hiljemalt 60 päeva varem, juhul kui tegemist on ühenduse lennuettevõtja taotlusega talle hetkel eraldamata piiratud lennuliiklusõiguste teostamiseks, ning see peab sisaldama paragrahvi 13 lõikes 1 sätestatud andmeid. Juhul kui ettevõte kavatseb loaperioodi jooksul teha loatingimustega ette nähtud tegevuses muudatusi, siis tuleb lõikes 1 sätestatud loa saamiseks esitada need muudatused transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministrile kirjalikult hiljemalt viis tööpäeva enne muudetud tegevusega alustamise kavandatud ajahetke. |
| --- | --- |

(4)

Lõike 1 kohane loataotlus tuleb esitada hiljemalt 30 päeva enne tegevuse kavandatud algushetke, ja hiljemalt 60 päeva varem, juhul kui tegemist on ühenduse lennuettevõtja taotlusega talle hetkel eraldamata piiratud lennuliiklusõiguste teostamiseks, ning see peab sisaldama paragrahvi 13 lõikes 1 sätestatud andmeid. Juhul kui ettevõte kavatseb loaperioodi jooksul teha loatingimustega ette nähtud tegevuses muudatusi, siis tuleb lõikes 1 sätestatud loa saamiseks esitada need muudatused transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministrile kirjalikult hiljemalt viis tööpäeva enne muudetud tegevusega alustamise kavandatud ajahetke.

| (5) | Lõikes 1 sätestatud load antakse tingimuslikult, tähtajaliselt või koos ettekirjutustega, kui see on vajalik avalikes huvides, eelkõige seoses lennuliikluse ohutuse ja üldmajanduslike huvidega. Loa tähtajaks tuleb igal juhul kehtestada vastava lennuperioodi lõpp. |
| --- | --- |

(5)

Lõikes 1 sätestatud load antakse tingimuslikult, tähtajaliselt või koos ettekirjutustega, kui see on vajalik avalikes huvides, eelkõige seoses lennuliikluse ohutuse ja üldmajanduslike huvidega. Loa tähtajaks tuleb igal juhul kehtestada vastava lennuperioodi lõpp.

| (6) | Lõike 1 kohaselt antud load tühistatakse, juhul






  1) | kui üks lubade andmise eeltingimustest on ära langenud või puudus loa andmise ajahetkel ja see olukord kestab või |
| --- | --- | --- |

(6)

Lõike 1 kohaselt antud load tühistatakse, juhul

1)

kui üks lubade andmise eeltingimustest on ära langenud või puudus loa andmise ajahetkel ja see olukord kestab või

| 2) | kui lennuettevõtja rikub lõike 1 kohaselt antud loa tingimusi. |
| --- | --- |

2)

kui lennuettevõtja rikub lõike 1 kohaselt antud loa tingimusi.

| (7) | Enne ühenduse lennuettevõtjale lõike 1 kohase loa andmist viiakse asjaomase kolmanda riigi nõudmisel läbi paragrahvis 11 sätestatud nimetamine ja vajaduse korral tühistatakse ühenduse teise lennuettevõtja nimetamine vastavalt paragrahvi 11 lõike 4 punktile 3. |
| --- | --- |

(7)

Enne ühenduse lennuettevõtjale lõike 1 kohase loa andmist viiakse asjaomase kolmanda riigi nõudmisel läbi paragrahvis 11 sätestatud nimetamine ja vajaduse korral tühistatakse ühenduse teise lennuettevõtja nimetamine vastavalt paragrahvi 11 lõike 4 punktile 3.

Tasulised veod regulaarses lennuühenduses

| (1) | Lennuettevõtjatel on õigus teostada inimeste või asjade tasulist vedu kolmandatest riikidest või kolmandatesse riikidesse lennuliini piires (paragrahvi 2 punkt 2) ainult juhul, kui Austro Control GmbH on kinnitanud kavandatud lennuplaani (lennuplaanide kinnitamine). Lennuplaani kinnitust tuleb taotleda kirjalikult hiljemalt 30 päeva enne tegevuse kavandatud algushetke, ja hiljemalt 60 päeva varem, juhul kui tegemist on ühenduse lennuettevõtja taotlusega talle parajasti eraldamata piiratud lennuliiklusõiguste teostamiseks, ja taotlus peab sisaldama lisaks taotletavatele lennuplaanidele:






  1) | andmeid kasutatavate lennukitüüpide kohta koos istekohtade arvu või veovõimsustega, |
| --- | --- | --- |

(1)

Lennuettevõtjatel on õigus teostada inimeste või asjade tasulist vedu kolmandatest riikidest või kolmandatesse riikidesse lennuliini piires (paragrahvi 2 punkt 2) ainult juhul, kui Austro Control GmbH on kinnitanud kavandatud lennuplaani (lennuplaanide kinnitamine). Lennuplaani kinnitust tuleb taotleda kirjalikult hiljemalt 30 päeva enne tegevuse kavandatud algushetke, ja hiljemalt 60 päeva varem, juhul kui tegemist on ühenduse lennuettevõtja taotlusega talle parajasti eraldamata piiratud lennuliiklusõiguste teostamiseks, ja taotlus peab sisaldama lisaks taotletavatele lennuplaanidele:

1)

andmeid kasutatavate lennukitüüpide kohta koos istekohtade arvu või veovõimsustega,

| 2) | kolmanda riigi lennuettevõtjate korral määrusega (EÜ) nr 785/2004 (kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele, ELT L 138, 30.4.2004, lk 1) ette nähtud tõendit asjakohaste kindlustuste kohta ja |
| --- | --- |

2)

kolmanda riigi lennuettevõtjate korral määrusega (EÜ) nr 785/2004 (kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele, ELT L 138, 30.4.2004, lk 1) ette nähtud tõendit asjakohaste kindlustuste kohta ja

| 3) | ühenduse lennuettevõtjate puhul andmeid, mis tõendavad nimetamisnõuete täitmist (paragrahvi 11 lõige 2). |
| --- | --- |

3)

ühenduse lennuettevõtjate puhul andmeid, mis tõendavad nimetamisnõuete täitmist (paragrahvi 11 lõige 2).

| (2) | Juhul kui ettevõte kavatseb loaperioodi jooksul teha muudatusi lõikes 1 sätestatud andmetes, tuleb need esitada Austro Control GmbH-le loa saamiseks kirjalikult hiljemalt viis tööpäeva enne muudetud tegevusega alustamise kavandatud ajahetke. |
| --- | --- |

(2)

Juhul kui ettevõte kavatseb loaperioodi jooksul teha muudatusi lõikes 1 sätestatud andmetes, tuleb need esitada Austro Control GmbH-le loa saamiseks kirjalikult hiljemalt viis tööpäeva enne muudetud tegevusega alustamise kavandatud ajahetke.

| (3) | Lennuplaani võib kinnitada ainult juhul, kui on olemas kohaldatava lennuliikluse lepingu sätete ja käesoleva seaduse sätete kohased vajalikud lennuliiklusõigused ja need ei ole vastuolus avalike huvidega, eelkõige lennuliikluse ohutuse või üldmajandusliku huviga. Lennuplaani kinnitused antakse tingimuslikult, tähtajaliselt või koos ettekirjutustega, kui see on vajalik avalikes huvides, eelkõige lennuliikluse ohutuse ja üldmajanduslikes huvides. Lennuplaani kinnituse kestuse tähtajaks tuleb igal juhul kehtestada vastava lennuhooaja lõpp. Lisaks tuleb lennuplaan kinnitada tingimusega, et tegevust alustatakse nelja nädala jooksul pärast pädeva asutuse poolse kinnituse saamise ajahetke ja tegevust ei tohi kinnitatud ajavahemikul peatada kauemaks kui kaheks nädalaks, vastasel juhul kaotab kinnitus kehtivuse, välja arvatud juhul, kui lennuettevõtja suudab põhjendada, et tegevuse alustamist või jätkamist takistas või takistab vääramatu jõud. |
| --- | --- |

(3)

Lennuplaani võib kinnitada ainult juhul, kui on olemas kohaldatava lennuliikluse lepingu sätete ja käesoleva seaduse sätete kohased vajalikud lennuliiklusõigused ja need ei ole vastuolus avalike huvidega, eelkõige lennuliikluse ohutuse või üldmajandusliku huviga. Lennuplaani kinnitused antakse tingimuslikult, tähtajaliselt või koos ettekirjutustega, kui see on vajalik avalikes huvides, eelkõige lennuliikluse ohutuse ja üldmajanduslikes huvides. Lennuplaani kinnituse kestuse tähtajaks tuleb igal juhul kehtestada vastava lennuhooaja lõpp. Lisaks tuleb lennuplaan kinnitada tingimusega, et tegevust alustatakse nelja nädala jooksul pärast pädeva asutuse poolse kinnituse saamise ajahetke ja tegevust ei tohi kinnitatud ajavahemikul peatada kauemaks kui kaheks nädalaks, vastasel juhul kaotab kinnitus kehtivuse, välja arvatud juhul, kui lennuettevõtja suudab põhjendada, et tegevuse alustamist või jätkamist takistas või takistab vääramatu jõud.

| (4) | Lõike 3 kohaldamist piiramata kinnitatakse ühenduse lennuettevõtjate lennuplaanid ainult juhul, kui nad täidavad paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nimetamisnõudeid, ja vajaduse korral on neile antud paragrahvide 15, 16 või 23 kohased piiratud lennuliiklusõigused. |
| --- | --- |

(4)

Lõike 3 kohaldamist piiramata kinnitatakse ühenduse lennuettevõtjate lennuplaanid ainult juhul, kui nad täidavad paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nimetamisnõudeid, ja vajaduse korral on neile antud paragrahvide 15, 16 või 23 kohased piiratud lennuliiklusõigused.

| (5) | Lennuplaani kinnitused tühistatakse, kui:






  1) | üks kinnituse andmise eeltingimustest on ära langenud või puudus kinnituse andmise ajahetkel ja see olukord kestab või |
| --- | --- | --- |

(5)

Lennuplaani kinnitused tühistatakse, kui:

1)

üks kinnituse andmise eeltingimustest on ära langenud või puudus kinnituse andmise ajahetkel ja see olukord kestab või

| 2) | lennuettevõtja rikub lennuplaani kinnituse tingimusi. |
| --- | --- |

2)

lennuettevõtja rikub lennuplaani kinnituse tingimusi.

| (6) | Kolmandate riikide lennuettevõtjatel on õigus teostada Austria territooriumil inimeste või asjade tasulist vedu lennuliini piires (paragrahvi 2 punkt 2) ainult juhul, kui Austro Control GmbH on andnud selleks loa. Sel juhul kohaldatakse lõigete 1 kuni 5 sätteid. |
| --- | --- |

(6)

Kolmandate riikide lennuettevõtjatel on õigus teostada Austria territooriumil inimeste või asjade tasulist vedu lennuliini piires (paragrahvi 2 punkt 2) ainult juhul, kui Austro Control GmbH on andnud selleks loa. Sel juhul kohaldatakse lõigete 1 kuni 5 sätteid.

Tasulised veod mitteregulaarses lennuühenduses

| (1) | Lennuettevõtjatel on õigus teostada inimeste või asjade tasulist vedu mitteregulaarse lennuühenduse raames kolmandatesse riikidesse ja kolmandatest riikidest ainult juhul, kui Austro Control GmbH on andnud selleks loa. Vastavalt vajadusele kohaldatakse paragrahvi 13 sätteid. |
| --- | --- |

(1)

Lennuettevõtjatel on õigus teostada inimeste või asjade tasulist vedu mitteregulaarse lennuühenduse raames kolmandatesse riikidesse ja kolmandatest riikidest ainult juhul, kui Austro Control GmbH on andnud selleks loa. Vastavalt vajadusele kohaldatakse paragrahvi 13 sätteid.

| (2) | Kolmandate riikide lennuettevõtjatel on õigus teostada Austria territooriumil inimeste või asjade tasulist vedu mitteregulaarse lennuühenduse raames (paragrahvi 2 lõige 3) ainult juhul, kui Austro Control GmbH on andnud selleks loa. Vastavalt vajadusele kohaldatakse paragrahvi 13 sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Kolmandate riikide lennuettevõtjatel on õigus teostada Austria territooriumil inimeste või asjade tasulist vedu mitteregulaarse lennuühenduse raames (paragrahvi 2 lõige 3) ainult juhul, kui Austro Control GmbH on andnud selleks loa. Vastavalt vajadusele kohaldatakse paragrahvi 13 sätteid.

| (3) | Lõike 1 või lõike 2 kohased load tühistatakse, kui:






  1) | üks nende andmise eeltingimustest on ära langenud või puudus loa andmise ajahetkel ja see olukord kestab või |
| --- | --- | --- |

(3)

Lõike 1 või lõike 2 kohased load tühistatakse, kui:

1)

üks nende andmise eeltingimustest on ära langenud või puudus loa andmise ajahetkel ja see olukord kestab või

| 2) | lennuettevõtja rikub lõike 1 või lõike 2 kohaselt antud loa tingimusi. |
| --- | --- |

2)

lennuettevõtja rikub lõike 1 või lõike 2 kohaselt antud loa tingimusi.

| (4) | Lõikes 1 sätestatud luba ei ole vaja






  1) | lendudeks humanitaarkohustuste täitmise või õnnetuste puhul vältimatu abi osutamise eesmärgil, |
| --- | --- | --- |

(4)

Lõikes 1 sätestatud luba ei ole vaja

1)

lendudeks humanitaarkohustuste täitmise või õnnetuste puhul vältimatu abi osutamise eesmärgil,

| 2) | lendudeks, mida teostavad ühenduse lennuettevõtjad lennukitega, mille suurim lubatud stardimass on kuni 14 000 kg ning |
| --- | --- |

2)

lendudeks, mida teostavad ühenduse lennuettevõtjad lennukitega, mille suurim lubatud stardimass on kuni 14 000 kg ning

| 3) | lendudeks, mis toimuvad Euroopa mitteregulaarse lennuliikluse kaubandusõigusi käsitleva mitmepoolse lepingu, BGBl nr 163/1957, artikli 2 kohaselt. |
| --- | --- |

3)

lendudeks, mis toimuvad Euroopa mitteregulaarse lennuliikluse kaubandusõigusi käsitleva mitmepoolse lepingu, BGBl nr 163/1957, artikli 2 kohaselt.

Piiratud lennuliiklusõiguste andmine

| (1) | Kui ühenduse lennuettevõtja esitab paragrahvide 12, 13 või 14 kohase taotluse ja see käsitleb parajasti andmata piiratud lennuliiklusõiguste teostamist, siis tuleb see taotlus edastada viivitamata transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministrile. Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud kõnealuse taotluse avalikustama liiklusõiguste loetelusse (paragrahv 10) kandmise teel. Ühenduse teise lennuettevõtja paragrahvide 12, 13 või 14 kohane taotlus asjaomaste lennuliiklusõiguste teostamiseks loetakse õigeaegselt esitatuks, isegi kui see esitatakse pärast paragrahvi 12 lõikes 4 või paragrahvi 13 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist, juhul kui see esitatakse 30 päeva jooksul alates esimese taotluse avalikustamisest. |
| --- | --- |

(1)

Kui ühenduse lennuettevõtja esitab paragrahvide 12, 13 või 14 kohase taotluse ja see käsitleb parajasti andmata piiratud lennuliiklusõiguste teostamist, siis tuleb see taotlus edastada viivitamata transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministrile. Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud kõnealuse taotluse avalikustama liiklusõiguste loetelusse (paragrahv 10) kandmise teel. Ühenduse teise lennuettevõtja paragrahvide 12, 13 või 14 kohane taotlus asjaomaste lennuliiklusõiguste teostamiseks loetakse õigeaegselt esitatuks, isegi kui see esitatakse pärast paragrahvi 12 lõikes 4 või paragrahvi 13 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist, juhul kui see esitatakse 30 päeva jooksul alates esimese taotluse avalikustamisest.

| (2) | Juhul kui pärast lõike 1 kohast teatavakstegemist ei esita ükski teine ühenduse lennuettevõtja õigel ajal paragrahvide 12, 13 või 14 kohast taotlust asjaomaste lennuliiklusõiguste teostamiseks ja paragrahvides 12, 13 või 14 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud, siis on transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister kohustatud andma asjaomased lennuliiklusõigused kirjaliku otsusega sellele ühenduse lennuettevõtjale, kes esitas lõike 1 kohase taotluse. |
| --- | --- |

(2)

Juhul kui pärast lõike 1 kohast teatavakstegemist ei esita ükski teine ühenduse lennuettevõtja õigel ajal paragrahvide 12, 13 või 14 kohast taotlust asjaomaste lennuliiklusõiguste teostamiseks ja paragrahvides 12, 13 või 14 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud, siis on transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister kohustatud andma asjaomased lennuliiklusõigused kirjaliku otsusega sellele ühenduse lennuettevõtjale, kes esitas lõike 1 kohase taotluse.

| (3) | Juhul kui pärast lõikes 1 sätestatud avalikustamist esitab vähemalt üks ühenduse lennuettevõtja õigel ajal paragrahvide 12, 13 või 14 kohase taotluse asjaomaste piiratud lennuliiklusõiguste teostamiseks, teeb transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister taotlejate vahel valiku. Valiku aluseks on taotlejate võrdlemine, võttes arvesse nõuetekohast lennuliiklusteenuste kvaliteeti ning muude avalike huvide edendamisele kaasaaitamist. Üldjuhul antakse valikumenetluse tulemusena kõik asjaomasel lennuliinil kasutada olevad lennuliiklusõigused ühele taotlejale. Liiklusõigused võib siiski jagada mitme taotleja vahel, kui see edendab lõigetes 4 ja 5 käsitletud huve ja seda õigustavad majanduslikud kaalutlused. |
| --- | --- |

(3)

Juhul kui pärast lõikes 1 sätestatud avalikustamist esitab vähemalt üks ühenduse lennuettevõtja õigel ajal paragrahvide 12, 13 või 14 kohase taotluse asjaomaste piiratud lennuliiklusõiguste teostamiseks, teeb transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister taotlejate vahel valiku. Valiku aluseks on taotlejate võrdlemine, võttes arvesse nõuetekohast lennuliiklusteenuste kvaliteeti ning muude avalike huvide edendamisele kaasaaitamist. Üldjuhul antakse valikumenetluse tulemusena kõik asjaomasel lennuliinil kasutada olevad lennuliiklusõigused ühele taotlejale. Liiklusõigused võib siiski jagada mitme taotleja vahel, kui see edendab lõigetes 4 ja 5 käsitletud huve ja seda õigustavad majanduslikud kaalutlused.

| (4) | Kavandatud lennuliiklusteenuste kvaliteedi hindamisel vastavalt lõikele 3 tuleb eelkõige arvesse võtta:






  1) | lennuettevõtja tehnilist varustust ja finantsvahendeid seoses kavandatud lennuliiklusteenustega, |
| --- | --- | --- |

(4)

Kavandatud lennuliiklusteenuste kvaliteedi hindamisel vastavalt lõikele 3 tuleb eelkõige arvesse võtta:

1)

lennuettevõtja tehnilist varustust ja finantsvahendeid seoses kavandatud lennuliiklusteenustega,

| 2) | lennuliiklusteenuste teostamise sagedust ja ajahetke, |
| --- | --- |

2)

lennuliiklusteenuste teostamise sagedust ja ajahetke,

| 3) | lennukite istekohtade paigutust, |
| --- | --- |

3)

lennukite istekohtade paigutust,

| 4.) | lennuliini (otsene või kaudne ühendus), |
| --- | --- |

4.)

lennuliini (otsene või kaudne ühendus),

| 5) | kavandatud lennuliiklusteenustest huvitatud isikutele pakutava hinna ja kvaliteedi suhet, |
| --- | --- |

5)

kavandatud lennuliiklusteenustest huvitatud isikutele pakutava hinna ja kvaliteedi suhet,

| 6) | järgnevate lennuühenduste olemasolu lähte- ja sihtkohas, |
| --- | --- |

6)

järgnevate lennuühenduste olemasolu lähte- ja sihtkohas,

| 7) | lennuliiklusteenuste eeldatavat jätkusuutlikkust, |
| --- | --- |

7)

lennuliiklusteenuste eeldatavat jätkusuutlikkust,

| 8) | lennuliiklusteenuste teostamise algust ja |
| --- | --- |

8)

lennuliiklusteenuste teostamise algust ja

| 9) | lennuliiklusteenustest huvitatud isikute erinevate vajaduste arvestamist. |
| --- | --- |

9)

lennuliiklusteenustest huvitatud isikute erinevate vajaduste arvestamist.

| (5) | Selleks et hinnata, kuidas kavandatud lennuliiklusteenused aitavad kaasa lõikes 3 käsitletud avalike huvide edendamisele, tuleb eelkõige arvesse võtta:






  1) | panust majandustegevuse, sealhulgas turismi edendamisse, |
| --- | --- | --- |

(5)

Selleks et hinnata, kuidas kavandatud lennuliiklusteenused aitavad kaasa lõikes 3 käsitletud avalike huvide edendamisele, tuleb eelkõige arvesse võtta:

1)

panust majandustegevuse, sealhulgas turismi edendamisse,

| 2) | lennuliiklusteenuste pakkujate vahelise konkurentsi edendamist ning |
| --- | --- |

2)

lennuliiklusteenuste pakkujate vahelise konkurentsi edendamist ning

| 3) | müra vähendamise võimalusi (kasutatavate lennukite mürataseme võrdlemine). |
| --- | --- |

3)

müra vähendamise võimalusi (kasutatavate lennukite mürataseme võrdlemine).

| (6) | Lennuliiklusõiguste andmise menetluse poolteks on kõik lennuettevõtjad, kes on esitanud õigel ajal lõike 1 või lõike 3 kohase taotluse. Minister peab tegema lennuliiklusõiguste andmise kohta kirjaliku otsuse. Pärast seda viiakse vajaduse korral läbi paragrahvi 11 lõike 4 punktis 3 sätestatud nimetamine või nimetamise tühistamine ja antakse paragrahvide 12, 13 või 14 kohane luba lennuliiklusõiguste teostamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Lennuliiklusõiguste andmise menetluse poolteks on kõik lennuettevõtjad, kes on esitanud õigel ajal lõike 1 või lõike 3 kohase taotluse. Minister peab tegema lennuliiklusõiguste andmise kohta kirjaliku otsuse. Pärast seda viiakse vajaduse korral läbi paragrahvi 11 lõike 4 punktis 3 sätestatud nimetamine või nimetamise tühistamine ja antakse paragrahvide 12, 13 või 14 kohane luba lennuliiklusõiguste teostamiseks.

| (7) | Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on järgnevalt esitatud tingimustel kohustatud andma teatavad parajasti andmata piiratud lennuliiklusõigused ühenduse lennuettevõtjale ka ilma paragrahvides 12, 13 või 14 sätestatud taotluseta, kui asjakohane taotlus lennuliiklusõiguste andmiseks esitatakse vähemalt kuus, aga mitte hiljem kui 24 kuud enne kavandatud teostamise algust. Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud sellise taotluse avalikustama lennuliiklusõiguste loetelusse (paragrahv 10) kandmise teel. Kui 30 päeva jooksul alates avalikustamisest ei taotle ühenduse teine lennuettevõtja asjaomaseid lennuliiklusõigusi, siis peab transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister andma taotletud lennuliiklusõigused kirjaliku otsusega taotluse esitanud ühenduse lennuettevõtjale. |
| --- | --- |

(7)

Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on järgnevalt esitatud tingimustel kohustatud andma teatavad parajasti andmata piiratud lennuliiklusõigused ühenduse lennuettevõtjale ka ilma paragrahvides 12, 13 või 14 sätestatud taotluseta, kui asjakohane taotlus lennuliiklusõiguste andmiseks esitatakse vähemalt kuus, aga mitte hiljem kui 24 kuud enne kavandatud teostamise algust. Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud sellise taotluse avalikustama lennuliiklusõiguste loetelusse (paragrahv 10) kandmise teel. Kui 30 päeva jooksul alates avalikustamisest ei taotle ühenduse teine lennuettevõtja asjaomaseid lennuliiklusõigusi, siis peab transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister andma taotletud lennuliiklusõigused kirjaliku otsusega taotluse esitanud ühenduse lennuettevõtjale.

| (8) | Juhul kui 30 päeva jooksul alates lõikes 7 kohasest avalikustamisest esitab vähemalt üks ühenduse lennuettevõtja taotluse asjaomaste piiratud lennuliiklusõiguste saamiseks, peab transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister lõigete 3 kuni 6 kohaselt läbi viima valikumenetluse. |
| --- | --- |

(8)

Juhul kui 30 päeva jooksul alates lõikes 7 kohasest avalikustamisest esitab vähemalt üks ühenduse lennuettevõtja taotluse asjaomaste piiratud lennuliiklusõiguste saamiseks, peab transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister lõigete 3 kuni 6 kohaselt läbi viima valikumenetluse.

| (9) | Juhul kui lennuettevõtja, kellele antakse lõike 7 või lõike 8 kohased lennuliiklusõigused, ei täida andmise ajahetkel veel kõiki nimetamisnõudeid (paragrahvi 11 lõige 2), siis tuleb nimetatud nõuete täitmist tõendada hiljemalt esimese antud lennuliiklusõiguste teostamiseks vajaliku, paragrahvide 12, 13 või 14 kohase loa saamise hetkeks, vastasel juhul tühistatakse loa andmine kirjaliku otsusega. |
| --- | --- |

(9)

Juhul kui lennuettevõtja, kellele antakse lõike 7 või lõike 8 kohased lennuliiklusõigused, ei täida andmise ajahetkel veel kõiki nimetamisnõudeid (paragrahvi 11 lõige 2), siis tuleb nimetatud nõuete täitmist tõendada hiljemalt esimese antud lennuliiklusõiguste teostamiseks vajaliku, paragrahvide 12, 13 või 14 kohase loa saamise hetkeks, vastasel juhul tühistatakse loa andmine kirjaliku otsusega.

| (10) | Lõigetes 2, 3, 7 ja 8 sätestatud piiratud lennuliiklusõigusi võib lõigetes 3 kuni 5 käsitletud huve arvestades anda tingimuslikult, ettekirjutustega, tähtajatult või kuni viieaastase tähtajaga. Tingimused ja ettekirjutused võivad eelkõige sisaldada kohustust antud lennuliiklusõiguste tõhusaks kasutamiseks. Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud teostama asjaomase lennuettevõtte üle järelevalvet seoses ettekirjutustest ja kehtestatud tingimustest kinnipidamisega. |
| --- | --- |

(10)

Lõigetes 2, 3, 7 ja 8 sätestatud piiratud lennuliiklusõigusi võib lõigetes 3 kuni 5 käsitletud huve arvestades anda tingimuslikult, ettekirjutustega, tähtajatult või kuni viieaastase tähtajaga. Tingimused ja ettekirjutused võivad eelkõige sisaldada kohustust antud lennuliiklusõiguste tõhusaks kasutamiseks. Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud teostama asjaomase lennuettevõtte üle järelevalvet seoses ettekirjutustest ja kehtestatud tingimustest kinnipidamisega.

| (11) | Juhul kui sõnaselgelt ei tehta teistsugust otsust, kehtivad õigused ainult taotletud lennuplaani kohta (suvine või talvine lennuplaan). |
| --- | --- |

(11)

Juhul kui sõnaselgelt ei tehta teistsugust otsust, kehtivad õigused ainult taotletud lennuplaani kohta (suvine või talvine lennuplaan).

Antud õiguste tühistamine ja piiratud lennuliiklusõiguste uuesti jaotamine

| (1) | Piiratud lennuliiklusõiguste andmine vastavalt paragrahvile 15 tühistatakse, kui lennuettevõtja:






  1) | rikub käesoleva seaduse või käesoleva seaduse alusel sõlmitud lennuliikluse lepingute sätteid, |
| --- | --- | --- |

(1)

Piiratud lennuliiklusõiguste andmine vastavalt paragrahvile 15 tühistatakse, kui lennuettevõtja:

1)

rikub käesoleva seaduse või käesoleva seaduse alusel sõlmitud lennuliikluse lepingute sätteid,

| 2) | ei täida õiguste andmise otsuses paragrahvi 15 lõike 10 kohaselt tehtud ettekirjutusi või |
| --- | --- |

2)

ei täida õiguste andmise otsuses paragrahvi 15 lõike 10 kohaselt tehtud ettekirjutusi või

| 3) | ei hakka lennuliiklusõigusi teostama kuue kuu jooksul pärast õiguste andmise jõustumist või ei teosta neid kuue järjestikuse kuu jooksul, välja arvatud juhul, kui lennuettevõtja suudab põhjendada, et tegevuse alustamist või jätkamist takistas või takistab vääramatu jõud, või |
| --- | --- |

3)

ei hakka lennuliiklusõigusi teostama kuue kuu jooksul pärast õiguste andmise jõustumist või ei teosta neid kuue järjestikuse kuu jooksul, välja arvatud juhul, kui lennuettevõtja suudab põhjendada, et tegevuse alustamist või jätkamist takistas või takistab vääramatu jõud, või

| 4) | ei täida enam paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nimetamisnõudeid või |
| --- | --- |

4)

ei täida enam paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nimetamisnõudeid või

| 5) | teatab, et ei kavatse antud lennuliiklusõigusi edaspidi teostada. |
| --- | --- |

5)

teatab, et ei kavatse antud lennuliiklusõigusi edaspidi teostada.

| (2) | Juhul kui piiratud lennuliiklusõiguste andmine lõike 1 kohaselt tühistatakse, siis käsitatakse kõnealuseid õigusi tühistamise jõustumisel parajasti andmata piiratud lennuliiklusõigustena. Asjaomased piiratud lennuliiklusõigused jaotatakse uuesti paragrahvi 15 sätete kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Juhul kui piiratud lennuliiklusõiguste andmine lõike 1 kohaselt tühistatakse, siis käsitatakse kõnealuseid õigusi tühistamise jõustumisel parajasti andmata piiratud lennuliiklusõigustena. Asjaomased piiratud lennuliiklusõigused jaotatakse uuesti paragrahvi 15 sätete kohaselt.

| (3) | Juhul kui paragrahvi 15 kohase otsusega antakse piiratud lennuliiklusõigused tähtajatult ühenduse lennuettevõtjale, on transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister kohustatud pärast viie aasta möödumist alates õiguste andmise jõustumisest ühenduse teise lennuettevõtja taotluse alusel asjaomased lennuliiklusõigused järgmistele tingimustele vastavalt uuesti jaotama. Piiratud lennuliiklusõiguste uuesti jaotamise taotlus tuleb esitada vähemalt kuus kuud enne asjaomaste lennuliiklusõiguste teostamise kavandatud algust ja transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister peab selle avalikustama lennuliiklusõiguste loetelusse (paragrahv 10) kandmise teel. Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud paragrahvi 15 lõigete 3 kuni 6 ning paragrahvi 15 lõigete 10 ja 11 kohaselt läbi viima valikumenetluse ja asjaomased lennuliiklusõigused uuesti jaotama. |
| --- | --- |

(3)

Juhul kui paragrahvi 15 kohase otsusega antakse piiratud lennuliiklusõigused tähtajatult ühenduse lennuettevõtjale, on transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister kohustatud pärast viie aasta möödumist alates õiguste andmise jõustumisest ühenduse teise lennuettevõtja taotluse alusel asjaomased lennuliiklusõigused järgmistele tingimustele vastavalt uuesti jaotama. Piiratud lennuliiklusõiguste uuesti jaotamise taotlus tuleb esitada vähemalt kuus kuud enne asjaomaste lennuliiklusõiguste teostamise kavandatud algust ja transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister peab selle avalikustama lennuliiklusõiguste loetelusse (paragrahv 10) kandmise teel. Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister on kohustatud paragrahvi 15 lõigete 3 kuni 6 ning paragrahvi 15 lõigete 10 ja 11 kohaselt läbi viima valikumenetluse ja asjaomased lennuliiklusõigused uuesti jaotama.

| (4) | Menetluse pooled on lõike 3 kohaselt:






  1) | lennuettevõtjad, kellele asjaomased lennuliiklusõigused esialgu anti, |
| --- | --- | --- |

(4)

Menetluse pooled on lõike 3 kohaselt:

1)

lennuettevõtjad, kellele asjaomased lennuliiklusõigused esialgu anti,

| 2) | lennuettevõtja, kes on esitanud uuesti jaotamise taotluse ning |
| --- | --- |

2)

lennuettevõtja, kes on esitanud uuesti jaotamise taotluse ning

| 3) | ühenduse iga teine lennuettevõtja, kes on 30 päeva jooksul alates lõikega 3 ette nähtud avalikustamisest esitanud samuti taotluse asjaomaste lennuliiklusõiguse uuesti jaotamiseks. |
| --- | --- |

3)

ühenduse iga teine lennuettevõtja, kes on 30 päeva jooksul alates lõikega 3 ette nähtud avalikustamisest esitanud samuti taotluse asjaomaste lennuliiklusõiguse uuesti jaotamiseks.

| (5) | Juhul kui lennuettevõtja, kellele on lõigete 3 ja 4 kohase uuesti jaotamise tulemusel antud lennuliiklusõigused, ei täida andmise ajahetkel veel kõiki paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nimetamisnõudeid, siis tuleb nende nõuete täitmist tõendada hiljemalt lennuliiklusõiguste teostamiseks vajaliku, paragrahvide 12, 13 või 14 kohase loa saamise hetkeks, vastasel juhul loa andmise otsus tühistatakse. |
| --- | --- |

(5)

Juhul kui lennuettevõtja, kellele on lõigete 3 ja 4 kohase uuesti jaotamise tulemusel antud lennuliiklusõigused, ei täida andmise ajahetkel veel kõiki paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud nimetamisnõudeid, siis tuleb nende nõuete täitmist tõendada hiljemalt lennuliiklusõiguste teostamiseks vajaliku, paragrahvide 12, 13 või 14 kohase loa saamise hetkeks, vastasel juhul loa andmise otsus tühistatakse.

Veotariifid

| (1) | Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril on õigus kehtestada, kui see on avalike huvide kaitsmiseks vajalik, et loa saamiseks tuleb esitada kinnitamiseks Austriast või Austriasse või Austrias lennuliiklusega tegeleva lennuettevõtja veotariifid. |
| --- | --- |

(1)

Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril on õigus kehtestada, kui see on avalike huvide kaitsmiseks vajalik, et loa saamiseks tuleb esitada kinnitamiseks Austriast või Austriasse või Austrias lennuliiklusega tegeleva lennuettevõtja veotariifid.

| (2) | Veotariifid kehtestatakse kooskõlas tariifide valdkonnas tavapäraste rahvusvaheliste põhimõtetega, sealhulgas vajaduse korral määrusega (EMÜ) nr 2409/92, EÜT L 240, 24.8.1992, lk 15–17. |
| --- | --- |

(2)

Veotariifid kehtestatakse kooskõlas tariifide valdkonnas tavapäraste rahvusvaheliste põhimõtetega, sealhulgas vajaduse korral määrusega (EMÜ) nr 2409/92, EÜT L 240, 24.8.1992, lk 15–17.

| (3) | Lõikes 1 sätestatud luba loetakse antuks, kui sellest ei keelduta kolme nädala jooksul pärast taotluse laekumist. |
| --- | --- |

(3)

Lõikes 1 sätestatud luba loetakse antuks, kui sellest ei keelduta kolme nädala jooksul pärast taotluse laekumist.

Müügiorganisatsioon

| (1) | Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril on õigus kehtestada nõue, et kolmandate riikide poolt nimetatud lennuettevõtjatel peab ettevõtlusega tegelemiseks, näiteks lennupiletite pakkumiseks ja müümiseks enda büroos või agentide kaudu, olema luba, kui Austrias asuvatel ettevõtetel peab asjaomases kolmandas riigis olema selline luba. Nimetatud meetme võib kasutusele võtta alles pärast seda, kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (WTO leping), BGBl nr 1/1995, kehtivas redaktsiooniga või lennuliikluse lepinguga ette nähtud vaidluste lahendamise mehhanismid on ammendatud. |
| --- | --- |

(1)

Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril on õigus kehtestada nõue, et kolmandate riikide poolt nimetatud lennuettevõtjatel peab ettevõtlusega tegelemiseks, näiteks lennupiletite pakkumiseks ja müümiseks enda büroos või agentide kaudu, olema luba, kui Austrias asuvatel ettevõtetel peab asjaomases kolmandas riigis olema selline luba. Nimetatud meetme võib kasutusele võtta alles pärast seda, kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (WTO leping), BGBl nr 1/1995, kehtivas redaktsiooniga või lennuliikluse lepinguga ette nähtud vaidluste lahendamise mehhanismid on ammendatud.

| (2) | Lõikes 1 sätestatud luba antakse taotluse alusel, kui:






  1) | lennuettevõtjal on päritoluriigis tegevusluba, |
| --- | --- | --- |

(2)

Lõikes 1 sätestatud luba antakse taotluse alusel, kui:

1)

lennuettevõtjal on päritoluriigis tegevusluba,

| 2) | loa andmine ei ole vastuolus avalike huvide, eelkõige üldmajanduslike huvidega, |
| --- | --- |

2)

loa andmine ei ole vastuolus avalike huvide, eelkõige üldmajanduslike huvidega,

| 3) | Austria poolt nimetatud lennuettevõtjatel lubatakse asjaomases teises riigis takistamatult ja tegelikult tegutseda lõikes 1 nimetatud tegevusaladel ja |
| --- | --- |

3)

Austria poolt nimetatud lennuettevõtjatel lubatakse asjaomases teises riigis takistamatult ja tegelikult tegutseda lõikes 1 nimetatud tegevusaladel ja

| 4) | loa andmine ei ole vastuolus rahvusvahelisest õigusest tulenevate Austria kohustustega. |
| --- | --- |

4)

loa andmine ei ole vastuolus rahvusvahelisest õigusest tulenevate Austria kohustustega.

| (3) | Lõikes 1 sätestatud load tuleb anda tingimuslikult, tähtajaliselt ja koos ettekirjutustega, kui see on vajalik avalikes huvides, eelkõige üldmajanduslikes huvides, ja igal juhul ainult sellises ulatuses ja sellistel tingimustel, nagu Austria poolt nimetatud lennuettevõtjal lubatakse asjaomases teises riigis lõikes 1 sätestatud tegevusaladel tegelikult tegutseda. |
| --- | --- |

(3)

Lõikes 1 sätestatud load tuleb anda tingimuslikult, tähtajaliselt ja koos ettekirjutustega, kui see on vajalik avalikes huvides, eelkõige üldmajanduslikes huvides, ja igal juhul ainult sellises ulatuses ja sellistel tingimustel, nagu Austria poolt nimetatud lennuettevõtjal lubatakse asjaomases teises riigis lõikes 1 sätestatud tegevusaladel tegelikult tegutseda.

| (4) | Lõike 1 alusel antud luba tühistatakse,






  1) | kui üks selle andmise eeltingimustest on ära langenud või puudus loa andmise ajahetkel ja see puudus kestab või |
| --- | --- | --- |

(4)

Lõike 1 alusel antud luba tühistatakse,

1)

kui üks selle andmise eeltingimustest on ära langenud või puudus loa andmise ajahetkel ja see puudus kestab või

| 2) | kui lennuettevõtja rikub lõike 1 kohaselt antud loa tingimusi. |
| --- | --- |

2)

kui lennuettevõtja rikub lõike 1 kohaselt antud loa tingimusi.

3.   JAGU

Menetlus- ja lõppsätted

Määrus

§ 19.   Transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministril on õigus lennuliikluse ohutuse huvides või kui see on vajalik seoses lennuliikluse poliitika või üldmajanduslike huvidega, võttes arvesse rahvusvahelise lennuliikluse suundumusi, kehtestada määrusega täpsemad tingimused:

| 1) | lennuliiklusõiguste loetelu koostamiseks ja pidamiseks (paragrahv 10), |
| --- | --- |

1)

lennuliiklusõiguste loetelu koostamiseks ja pidamiseks (paragrahv 10),

| 2) | loa andmiseks kolmandate riikide lennuettevõtjatele, kellega ei ole sõlmitud lennuliikluse lepinguid (paragrahv 12), |
| --- | --- |

2)

loa andmiseks kolmandate riikide lennuettevõtjatele, kellega ei ole sõlmitud lennuliikluse lepinguid (paragrahv 12),

| 3) | lennuplaani kinnitamiseks (paragrahv 13), |
| --- | --- |

3)

lennuplaani kinnitamiseks (paragrahv 13),

| 4) | lubade andmiseks tasuliste vedude teostamiseks kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse mitteregulaarses lennuühenduses (paragrahv 14), |
| --- | --- |

4)

lubade andmiseks tasuliste vedude teostamiseks kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse mitteregulaarses lennuühenduses (paragrahv 14),

| 5) | piiratud lennuliiklusõiguste andmise menetluseks (paragrahvid 15, 16), |
| --- | --- |

5)

piiratud lennuliiklusõiguste andmise menetluseks (paragrahvid 15, 16),

| 6) | veotariifide kohta (paragrahv 16) ja |
| --- | --- |

6)

veotariifide kohta (paragrahv 16) ja

| 7) | müügiorganisatsioonidele lubade andmiseks (paragrahv 17). |
| --- | --- |

7)

müügiorganisatsioonidele lubade andmiseks (paragrahv 17).

Kõrgemalseisev asutus ja asutuste tähtsusjärjestus

§ 20.   Juhul kui käesoleva seaduse täitmine on Austro Control GmbH pädevuses, on erialaselt kõrgemalseisvaks institutsiooniks ja asutuste tähtsusjärjestuses vahetult kõrgemalseisvaks instantsiks transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaminister.

Sanktsioonid

| (1) | Isik, kes






  1) | teostab tasulisi vedusid ilma käesoleva seadusega sätestatud lubadeta või |
| --- | --- | --- |

(1)

Isik, kes

1)

teostab tasulisi vedusid ilma käesoleva seadusega sätestatud lubadeta või

| 2) | kehtestab veotariifid vastuolus paragrahvi 17 sätetega või |
| --- | --- |

2)

kehtestab veotariifid vastuolus paragrahvi 17 sätetega või

| 3) | pakub või müüb lennupileteid vastuolus paragrahvi 18 sätetega, |
| --- | --- |

3)

pakub või müüb lennupileteid vastuolus paragrahvi 18 sätetega,

paneb toime haldusõigusrikkumise ja ringkonna haldusasutus trahvib teda kuni 5 000 EUR suuruse rahatrahviga, korduva toimepanemise korral kuni 10 000 EUR suuruse rahatrahviga.

| (2) | Erandina halduskaristusseaduse paragrahvi 27 lõike 2 sätetest kohaldatakse territoriaalset pädevust:






  1) | Austrias tegevuskohta omavate ettevõtete suhtes ettevõtte asukohas või mitme tegevuskohaga ettevõtete suhtes peamises riigisiseses asukohas, |
| --- | --- | --- |

(2)

Erandina halduskaristusseaduse paragrahvi 27 lõike 2 sätetest kohaldatakse territoriaalset pädevust:

1)

Austrias tegevuskohta omavate ettevõtete suhtes ettevõtte asukohas või mitme tegevuskohaga ettevõtete suhtes peamises riigisiseses asukohas,

| 2) | riigis tegevuskohta mitteomavate ettevõtete suhtes, mis teostavad tasulisi lende ilma käesolevas seaduses sätestatud lubadeta, kõnealuste lendude lähte- või sihtkohas Austrias. |
| --- | --- |

2)

riigis tegevuskohta mitteomavate ettevõtete suhtes, mis teostavad tasulisi lende ilma käesolevas seaduses sätestatud lubadeta, kõnealuste lendude lähte- või sihtkohas Austrias.

Teadete vastuvõtmiseks volitatud isikud

§ 22.   Käesoleva seaduse alusel vastuvõetavad otsused võib õiguslikult siduvalt kätte toimetada asjaomase lennuettevõtja esindajale. Lennuettevõtja esindajatena käsitatakse eelkõige riigisisese asukohaga ettevõtte töötajaid või asjaomase ettevõtte kasutatavate lennukite vastutavaid piloote.

Jõustumine ja üleminekusätted

| (1) | Käesolev seadus jõustub 1. novembril 2008. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev seadus jõustub 1. novembril 2008.

| (2) | Käesoleva seaduse jõustumisel kaotab kehtivuse riikidevahelise lennuliikluse seadus (BGzLV 1997), BGBl I nr 101/1997. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva seaduse jõustumisel kaotab kehtivuse riikidevahelise lennuliikluse seadus (BGzLV 1997), BGBl I nr 101/1997.

| (3) | 31. oktoobril 2008 kehtinud, riikidevahelise lennuliikluse 1997. aasta seaduse kohaselt sõlmitud lennuliikluse lepingud ja halduskokkulepped, ning lennuliikluse 1997. aasta seaduse kohaselt antud load jäävad kehtima. |
| --- | --- |

(3)

31. oktoobril 2008 kehtinud, riikidevahelise lennuliikluse 1997. aasta seaduse kohaselt sõlmitud lennuliikluse lepingud ja halduskokkulepped, ning lennuliikluse 1997. aasta seaduse kohaselt antud load jäävad kehtima.

| (4) | Piiratud lennuliiklusõigused, mida vastavalt riikidevahelise lennuliikluse 1997. aasta seaduse sätetele teostas Austrias asuv ühenduse lennuettevõtja ajavahemikus 1. novembrist 2003 kuni 31. oktoobrini 2008, loetakse asjaomasele lennuettevõtjale tähtajatult antuks alates 1. novembrist 2008 koos võimaliku tühistamise paragrahvi 15 kohaselt või uuesti jaotamise võimalusega paragrahvi 16 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Piiratud lennuliiklusõigused, mida vastavalt riikidevahelise lennuliikluse 1997. aasta seaduse sätetele teostas Austrias asuv ühenduse lennuettevõtja ajavahemikus 1. novembrist 2003 kuni 31. oktoobrini 2008, loetakse asjaomasele lennuettevõtjale tähtajatult antuks alates 1. novembrist 2008 koos võimaliku tühistamise paragrahvi 15 kohaselt või uuesti jaotamise võimalusega paragrahvi 16 kohaselt.

Täitmine

| (1) | Käesoleva seaduse täitmine on transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministri ülesanne, kui lõikes 2 ei ole teisiti sätestatud. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva seaduse täitmine on transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministri ülesanne, kui lõikes 2 ei ole teisiti sätestatud.

| (2) | Paragrahvide 3 kuni 9 täitmine on Austria valitsuse ülesanne. |
| --- | --- |

(2)

Paragrahvide 3 kuni 9 täitmine on Austria valitsuse ülesanne.

FISCHER

GUSENBAUER

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 183/11

| 1. | 30. juulil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Oracle Corporation (edaspidi „Oracle”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sun Microsystems, Inc. (edaspidi „Sun”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

30. juulil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Oracle Corporation (edaspidi „Oracle”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sun Microsystems, Inc. (edaspidi „Sun”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Oracle: äritarkvara (sealhulgas vahetarkvara, andmebaaside tarkvara ja ettevõtluses kasutatava rakendustarkvara) väljatöötamine, tootmine ja levitamine ning sellega seotud teenused, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Oracle: äritarkvara (sealhulgas vahetarkvara, andmebaaside tarkvara ja ettevõtluses kasutatava rakendustarkvara) väljatöötamine, tootmine ja levitamine ning sellega seotud teenused,

| — | Sun: standarditel põhinev arvutiinfrastruktuur, sealhulgas ettevõtluses kasutatavad arvutisüsteemid, tarkvara ja andmete säilitamine. |
| --- | --- |

—

Sun: standarditel põhinev arvutiinfrastruktuur, sealhulgas ettevõtluses kasutatavad arvutisüsteemid, tarkvara ja andmete säilitamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

5.8.2009

| 5.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/s3

---

TEADE

5. augustil 2009 ilmub Euroopa Liidu Teatajas C 183 A „Ühtne põllukultuuride sordileht – 27. tervikväljaande VI. lisa”.

Euroopa Liidu Teatajatellijad saavad nimetatud numbri tasuta vastavalt oma Euroopa Liidu Teataja tellimuse eksemplaride arvule ja keeleversioonile. Tellijatel palutakse lisatud tellimisblankett täita korrektselt, märkides ka tellimuse registreerimisnumbri (kood, mis on igal sildil vasakul ja algab O/...), ja saata lisatud aadressil. Seda Euroopa Liidu Teatajat on võimalik saada tasuta ühe aasta jooksul alates selle väljaandmise kuupäevast.

Teised saavad seda Euroopa Liidu Teatajat tellida tasu eest igast meie müügikontorist (vt http://publications.europa.eu/others/sales_agents_et.html).

Nimetatud Euroopa Liidu Teatajat – nagu kõiki Euroopa Liidu Teatajaid (L, C, CA, CE) – saab tasuta sirvida Internetis aadressil http://eur-lex.europa.eu

Image

---