# Eiropas Savienības C 349/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 349 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 29. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 349

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 29. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 580. plenārsesija, 12.7.2023.–13.7.2023. |
| 2023/C 349/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nodokļu politikas pārskatīšana – maznodrošinātas mājsaimniecības un zaļā pārkārtošanās (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2023/C 349/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Stiprināt koplīguma sarunu spēju visā Eiropas Savienībā (pašiniciatīvas atzinums) | 7 |
| 2023/C 349/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Turpmākais darbs pēc pasākumiem saistībā ar inflāciju un enerģētiku un ES enerģētiskā noturība svarīgās ekonomikas nozarēs (pašiniciatīvas atzinums) | 12 |
| 2023/C 349/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Taupīgs ūdens patēriņš un patērētāju informētība par viņu ūdens patēriņa pēdu (pašiniciatīvas atzinums) | 18 |
| 2023/C 349/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana (izpētes atzinums) | 24 |
| 2023/C 349/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 28 |
| 2023/C 349/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES rūpniecības dekarbonizācija: inovācijas un digitalizācijas loma šā mērķa īstenošanā (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 36 |
| 2023/C 349/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zvejas flotes dekarbonizācija (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 41 |
| 2023/C 349/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES zilā kursa ekonomika – ar ūdeni saistītas investīciju vajadzības Eiropas Savienībā ” (pašiniciatīvas atzinums) | 50 |
| 2023/C 349/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ūdens pieejamība: ūdens nabadzības problēmas risinājumi un ietekme uz sociālo politiku (pašiniciatīvas atzinums) | 60 |
| 2023/C 349/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā veidot dialogu ar konkrēto auditoriju, un kā efektīvi izmantot pilsoņu paneļdiskusiju darba rezultātus (pašiniciatīvas atzinums) | 69 |
| 2023/C 349/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ūdensietilpīgas rūpniecības nozares un ūdensefektīvas tehnoloģijas (pašiniciatīvas atzinums) | 74 |
| 2023/C 349/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana un klimata krīze: apritīgi un citādi risinājumi ES agropārtikas sistēmai nākotnes Zilajā kursā (pašiniciatīvas atzinums) | 80 |
| 2023/C 349/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīga un noturīga ūdensapgādes infrastruktūra un sadales tīkli (pašiniciatīvas atzinums) | 87 |
| 2023/C 349/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Reklāma ar ietekmētāju starpniecību un tās ietekme uz patērētājiem (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 94 |
| 2023/C 349/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Garīgās veselības uzlabošanas pasākumi (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 100 |
| 2023/C 349/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Bērnu aptaukošanās mazināšanas pasākumi (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 108 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 580. plenārsesija, 12.7.2023.–13.7.2023.

2023/C 349/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nodokļu politikas pārskatīšana – maznodrošinātas mājsaimniecības un zaļā pārkārtošanās (pašiniciatīvas atzinums)

1

2023/C 349/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Stiprināt koplīguma sarunu spēju visā Eiropas Savienībā (pašiniciatīvas atzinums)

7

2023/C 349/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Turpmākais darbs pēc pasākumiem saistībā ar inflāciju un enerģētiku un ES enerģētiskā noturība svarīgās ekonomikas nozarēs (pašiniciatīvas atzinums)

12

2023/C 349/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Taupīgs ūdens patēriņš un patērētāju informētība par viņu ūdens patēriņa pēdu (pašiniciatīvas atzinums)

18

2023/C 349/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana (izpētes atzinums)

24

2023/C 349/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

28

2023/C 349/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES rūpniecības dekarbonizācija: inovācijas un digitalizācijas loma šā mērķa īstenošanā (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

36

2023/C 349/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zvejas flotes dekarbonizācija (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

41

2023/C 349/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES zilā kursa ekonomika – ar ūdeni saistītas investīciju vajadzības Eiropas Savienībā ” (pašiniciatīvas atzinums)

50

2023/C 349/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ūdens pieejamība: ūdens nabadzības problēmas risinājumi un ietekme uz sociālo politiku (pašiniciatīvas atzinums)

60

2023/C 349/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā veidot dialogu ar konkrēto auditoriju, un kā efektīvi izmantot pilsoņu paneļdiskusiju darba rezultātus (pašiniciatīvas atzinums)

69

2023/C 349/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ūdensietilpīgas rūpniecības nozares un ūdensefektīvas tehnoloģijas (pašiniciatīvas atzinums)

74

2023/C 349/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana un klimata krīze: apritīgi un citādi risinājumi ES agropārtikas sistēmai nākotnes Zilajā kursā (pašiniciatīvas atzinums)

80

2023/C 349/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīga un noturīga ūdensapgādes infrastruktūra un sadales tīkli (pašiniciatīvas atzinums)

87

2023/C 349/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Reklāma ar ietekmētāju starpniecību un tās ietekme uz patērētājiem (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

94

2023/C 349/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Garīgās veselības uzlabošanas pasākumi (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

100

2023/C 349/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Bērnu aptaukošanās mazināšanas pasākumi (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

108

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 580. plenārsesija, 12.7.2023.–13.7.2023. |
| 2023/C 349/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par gigabitisku elektronisko sakaru tīklu ierīkošanas izmaksu samazināšanas pasākumiem un Direktīvas 2014/61/ES atcelšanu (Gigabitiskās infrastruktūras akts) (COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD)) | 116 |
| 2023/C 349/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mazgāšanas līdzekļiem un virsmaktīvajām vielām, ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020 un atceļ Regulu (EK) Nr. 648/2004 (COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD)) | 121 |
| 2023/C 349/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES rīcības plāns par jūras ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu, lai zvejniecības būtu ilgtspējīgas un izturētspējīgas (COM(2023) 102 final) | 127 |
| 2023/C 349/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2019/1242 groza attiecībā uz CO2 emisiju standartu pastiprināšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ziņošanas pienākumu integrēšanu un ar ko atceļ Regulu (ES) 2018/956 (COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD)) | 134 |
| 2023/C 349/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru kritiski svarīgu izejvielu drošas un ilgtspējīgas piegādes nodrošināšanai un groza Regulas (ES) Nr. 168/2013, (ES) 2018/858, (ES) 2018/1724 un (ES) 2019/1020 [COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)] un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Kritiski svarīgu izejvielu droša un ilgtspējīga piegāde, kas sekmē divējādo pārkārtošanos (COM(2023) 165 final) | 142 |
| 2023/C 349/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Eiropas Savienības kosmosa drošības un aizsardzības stratēģija (JOIN(2023) 9 final) | 155 |
| 2023/C 349/24 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvara pārskatīšanu, kas palīdz pabeigt banku savienības izveidi (COM(2023) 225 final), Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014 attiecībā uz agrīnas intervences pasākumiem, noregulējuma nosacījumiem un noregulējuma darbības finansēšanu (COM(2023) 226 final – 2023/0111 (COD)), Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz agrīnas intervences pasākumiem, noregulējuma nosacījumiem un noregulējuma darbības finansēšanu (COM(2023) 227 final – 2023/0112 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES un Regulu (ES) Nr. 806/2014 attiecībā uz minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām dažiem aspektiem (COM(2023) 229 final – 2023/0113 (COD)) | 161 |
| 2023/C 349/25 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārvaldītiem drošības pakalpojumiem groza Regulu (ES) 2019/881 (COM(2023) 208 final) — 2023/0108 (COD) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka pasākumus, kuri stiprina solidaritāti un spējas Savienībā atklāt kiberapdraudējumu un kiberincidentus, tiem sagatavoties un uz tiem reaģēt (COM(2023) 209 final) — 2023/0109 (COD) | 167 |
| 2023/C 349/26 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES Apputeksnētāju iniciatīvas pārskatīšana. Jaunais kurss attiecībā uz apputeksnētājiem (COM(2023) 35 final) | 173 |
| 2023/C 349/27 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu a) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam (COM(2023) 62 final); b) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu satvara izveidi Eiropas neto nulles emisiju tehnoloģiju produktu izgatavošanas ekosistēmas stiprināšanai (Neto nulles emisiju industrijas akts) (COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD)) | 179 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 580. plenārsesija, 12.7.2023.–13.7.2023.

2023/C 349/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par gigabitisku elektronisko sakaru tīklu ierīkošanas izmaksu samazināšanas pasākumiem un Direktīvas 2014/61/ES atcelšanu (Gigabitiskās infrastruktūras akts) (COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD))

116

2023/C 349/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mazgāšanas līdzekļiem un virsmaktīvajām vielām, ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020 un atceļ Regulu (EK) Nr. 648/2004 (COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD))

121

2023/C 349/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES rīcības plāns par jūras ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu, lai zvejniecības būtu ilgtspējīgas un izturētspējīgas (COM(2023) 102 final)

127

2023/C 349/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2019/1242 groza attiecībā uz CO2 emisiju standartu pastiprināšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ziņošanas pienākumu integrēšanu un ar ko atceļ Regulu (ES) 2018/956 (COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD))

2

134

2023/C 349/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru kritiski svarīgu izejvielu drošas un ilgtspējīgas piegādes nodrošināšanai un groza Regulas (ES) Nr. 168/2013, (ES) 2018/858, (ES) 2018/1724 un (ES) 2019/1020 [COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)] un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Kritiski svarīgu izejvielu droša un ilgtspējīga piegāde, kas sekmē divējādo pārkārtošanos (COM(2023) 165 final)

142

2023/C 349/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Eiropas Savienības kosmosa drošības un aizsardzības stratēģija (JOIN(2023) 9 final)

155

2023/C 349/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvara pārskatīšanu, kas palīdz pabeigt banku savienības izveidi (COM(2023) 225 final), Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014 attiecībā uz agrīnas intervences pasākumiem, noregulējuma nosacījumiem un noregulējuma darbības finansēšanu (COM(2023) 226 final – 2023/0111 (COD)), Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz agrīnas intervences pasākumiem, noregulējuma nosacījumiem un noregulējuma darbības finansēšanu (COM(2023) 227 final – 2023/0112 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES un Regulu (ES) Nr. 806/2014 attiecībā uz minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām dažiem aspektiem (COM(2023) 229 final – 2023/0113 (COD))

161

2023/C 349/25

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārvaldītiem drošības pakalpojumiem groza Regulu (ES) 2019/881 (COM(2023) 208 final) — 2023/0108 (COD) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka pasākumus, kuri stiprina solidaritāti un spējas Savienībā atklāt kiberapdraudējumu un kiberincidentus, tiem sagatavoties un uz tiem reaģēt (COM(2023) 209 final) — 2023/0109 (COD)

167

2023/C 349/26

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES Apputeksnētāju iniciatīvas pārskatīšana. Jaunais kurss attiecībā uz apputeksnētājiem (COM(2023) 35 final)

173

2023/C 349/27

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu a) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam (COM(2023) 62 final); b) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu satvara izveidi Eiropas neto nulles emisiju tehnoloģiju produktu izgatavošanas ekosistēmas stiprināšanai (Neto nulles emisiju industrijas akts) (COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD))

179

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 580. plenārsesija, 12.7.2023.–13.7.2023.

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nodokļu politikas pārskatīšana – maznodrošinātas mājsaimniecības un zaļā pārkārtošanās”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/01)

| Ziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

Philip VON BROCKDORFF

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 195/7/10 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

195/7/10

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK norāda, ka zaļās pārkārtošanās ietekme visā ES nebūs vienāda un gan dažādās valstīs, gan dažādos dalībvalstu reģionos ievērojami atšķirsies. Tādēļ dalībvalstīm ir jāpievērš uzmanība pārkārtošanās radītajām sociālajām problēmām, lai palielinātu tās leģitimitāti, saglabātu stabilitāti un novērstu populistisku opozīciju. |
| --- | --- |

1.1.

EESK norāda, ka zaļās pārkārtošanās ietekme visā ES nebūs vienāda un gan dažādās valstīs, gan dažādos dalībvalstu reģionos ievērojami atšķirsies. Tādēļ dalībvalstīm ir jāpievērš uzmanība pārkārtošanās radītajām sociālajām problēmām, lai palielinātu tās leģitimitāti, saglabātu stabilitāti un novērstu populistisku opozīciju.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ietekmes novērtējumos, ko veikusi Komisija, lai atbalstītu vairākus ar zaļo pārkārtošanos saistītus tiesību aktus, galvenokārt ir ņemta vērā Eiropas Savienības kopējā perspektīva, un tiem bieži trūkst dziļuma, kas nepieciešams, lai izvērtētu situāciju katrā valstī un katrā reģionā; tomēr šāda pieeja ir vajadzīga, lai koncentrētos uz iespējamo ietekmi uz vietējo ekonomiku un kopienām (izņēmums ir priekšlikums par Enerģijas nodokļu direktīvu). |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka ietekmes novērtējumos, ko veikusi Komisija, lai atbalstītu vairākus ar zaļo pārkārtošanos saistītus tiesību aktus, galvenokārt ir ņemta vērā Eiropas Savienības kopējā perspektīva, un tiem bieži trūkst dziļuma, kas nepieciešams, lai izvērtētu situāciju katrā valstī un katrā reģionā; tomēr šāda pieeja ir vajadzīga, lai koncentrētos uz iespējamo ietekmi uz vietējo ekonomiku un kopienām (izņēmums ir priekšlikums par Enerģijas nodokļu direktīvu).

| 1.3. | EESK arī uzskata, ka, veicot mērķorientētāku analīzi, būtu jāsniedz būtiski dati par zaļās pārkārtošanās skartajām mājsaimniecībām, tādējādi ļaujot valdībām veikt piemērotākus pasākumus, lai mazinātu notiekošā procesa ietekmi uz trūcīgākām un neaizsargātām mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

1.3.

EESK arī uzskata, ka, veicot mērķorientētāku analīzi, būtu jāsniedz būtiski dati par zaļās pārkārtošanās skartajām mājsaimniecībām, tādējādi ļaujot valdībām veikt piemērotākus pasākumus, lai mazinātu notiekošā procesa ietekmi uz trūcīgākām un neaizsargātām mājsaimniecībām.

| 1.4. | EESK norāda uz diviem galvenajiem ar zaļo pārkārtošanos saistītajiem riskiem, kas varētu radīt negatīvu sociālo un ekonomisko ietekmi, it īpaši: i) ienākumu atšķirību pieaugums; un ii) rūpniecības nozaru un ar tām saistīto darbvietu zaudēšana. |
| --- | --- |

1.4.

EESK norāda uz diviem galvenajiem ar zaļo pārkārtošanos saistītajiem riskiem, kas varētu radīt negatīvu sociālo un ekonomisko ietekmi, it īpaši: i) ienākumu atšķirību pieaugums; un ii) rūpniecības nozaru un ar tām saistīto darbvietu zaudēšana.

| 1.5. | Tāpēc EESK uzsver, ka ir jāīsteno taisnīga pārkārtošanās, kura spēj risināt problēmas, kas saistītas ar virzības uz klimatneitralitāti radīto ietekmi uz nodarbinātību un distributīvo ietekmi. Šajā saistībā EESK aicina īstenot pārdales pasākumus, ar kuriem finanšu resursus varētu novirzīt mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām grupām, lai mazinātu sociālo atstumtību un tādējādi izvairītos no ienākumu nevienlīdzības padziļināšanās pašreizējā procesā. |
| --- | --- |

1.5.

Tāpēc EESK uzsver, ka ir jāīsteno taisnīga pārkārtošanās, kura spēj risināt problēmas, kas saistītas ar virzības uz klimatneitralitāti radīto ietekmi uz nodarbinātību un distributīvo ietekmi. Šajā saistībā EESK aicina īstenot pārdales pasākumus, ar kuriem finanšu resursus varētu novirzīt mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām grupām, lai mazinātu sociālo atstumtību un tādējādi izvairītos no ienākumu nevienlīdzības padziļināšanās pašreizējā procesā.

| 1.6. | Tā kā ar zaļo pārkārtošanos saistītie nodokļi ir dalībvalstu kompetencē, EESK uzsver valstu fiskālo pasākumu nozīmi, jo tie var uzlabot zaļās pārkārtošanās ilgtspēju un mazināt ietekmi uz visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

1.6.

Tā kā ar zaļo pārkārtošanos saistītie nodokļi ir dalībvalstu kompetencē, EESK uzsver valstu fiskālo pasākumu nozīmi, jo tie var uzlabot zaļās pārkārtošanās ilgtspēju un mazināt ietekmi uz visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām.

| 1.7. | Tāpēc fiskālajai politikai pārejas laikā būtu jāsastāv no trim komponentiem: princips “piesārņotājs maksā” ar papildu pārdales pasākumiem, lai atbalstītu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem; mērķorientēts ienākumu atbalsts; un nodokļu kredīti energotaupīgiem ražojumiem, kas paredzēti izmantošanai mājsaimiecībās. Šāda pieeja i) atbalstītu elektrotransportlīdzekļu iegādi; ii) stimulētu zaļo tehnoloģiju ieviešanu mājokļos; un iii) paaugstinātu ēku energoefektivitāti (pieņemtās pārskatītās Enerģijas nodokļu direktīvas (1) mērķis ir arī paaugstināt energoefektivitāti, vienlaikus aizsargājot neaizsargātas grupas). Runājot par mājsaimniecībām ar viszemākajiem ienākumiem, kurām var būt nepietiekamas nodokļu saistības un kuras nevar izmantot nodokļu kredītus, jāatzīmē, ka ieteicamais optimālais pasākums ir ienākumu atbalsts. |
| --- | --- |

1.7.

Tāpēc fiskālajai politikai pārejas laikā būtu jāsastāv no trim komponentiem: princips “piesārņotājs maksā” ar papildu pārdales pasākumiem, lai atbalstītu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem; mērķorientēts ienākumu atbalsts; un nodokļu kredīti energotaupīgiem ražojumiem, kas paredzēti izmantošanai mājsaimiecībās. Šāda pieeja i) atbalstītu elektrotransportlīdzekļu iegādi; ii) stimulētu zaļo tehnoloģiju ieviešanu mājokļos; un iii) paaugstinātu ēku energoefektivitāti (pieņemtās pārskatītās Enerģijas nodokļu direktīvas (1

| 1.8. | EESK arī uzskata, ka valsts pasākumi, kuru mērķis ir izplatīt vaučerus, kas dod iespēju iegādāties zaļās tehnoloģijas un produktus un ieguldīt tajos, varētu palīdzēt pārejas laikā atbalstīt neaizsargātas grupas. |
| --- | --- |

1.8.

EESK arī uzskata, ka valsts pasākumi, kuru mērķis ir izplatīt vaučerus, kas dod iespēju iegādāties zaļās tehnoloģijas un produktus un ieguldīt tajos, varētu palīdzēt pārejas laikā atbalstīt neaizsargātas grupas.

| 1.9. | Nīderlandē ieviestie nodokļu kredīti privātpersonām, kas iegādājas elektrotransportlīdzekļus, ir labs piemērs, kā stimulēt videi draudzīgu transportlīdzekļu iegādi, vienlaikus pēc iespējas samazinot iespējamos izkropļojumus, kurus rada subsīdijas, kas bieži vien sniedz labumu piegādātājiem uz patērētāju rēķina (2). |
| --- | --- |

1.9.

Nīderlandē ieviestie nodokļu kredīti privātpersonām, kas iegādājas elektrotransportlīdzekļus, ir labs piemērs, kā stimulēt videi draudzīgu transportlīdzekļu iegādi, vienlaikus pēc iespējas samazinot iespējamos izkropļojumus, kurus rada subsīdijas, kas bieži vien sniedz labumu piegādātājiem uz patērētāju rēķina (2

| 1.10. | EESK uzskata, ka varētu analizēt pieredzi, kas gūta tādās dalībvalstīs kā Vācija, Francija un Itālija, kuras ir ieviesušas zemākas PVN likmes energoefektīviem ražojumiem, energoefektīvām tehnoloģijām un mājokļu renovācijai ar mērķi paaugstināt ēku energoefektivitāti. Tomēr PVN pēc definīcijas nav progresīvs. Lai šādu pieeju pielāgotu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, var būt vajadzīgi papildu pasākumi, piemēram, vienreizēja kompensācija, kas stimulētu šīs mājsaimniecības izmantot šādus produktus. Turklāt EESK norāda, ka energokopienas (Direktīva (ES) 2019/944 (3)) un atjaunīgās enerģijas kopienas (Direktīva (ES) 2018/2001 (4)) var kļūt par svarīgu instrumentu, lai palīdzētu iedzīvotājiem un neaizsargātām grupām pielāgoties zaļās pārkārtošanās procesiem. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka varētu analizēt pieredzi, kas gūta tādās dalībvalstīs kā Vācija, Francija un Itālija, kuras ir ieviesušas zemākas PVN likmes energoefektīviem ražojumiem, energoefektīvām tehnoloģijām un mājokļu renovācijai ar mērķi paaugstināt ēku energoefektivitāti. Tomēr PVN pēc definīcijas nav progresīvs. Lai šādu pieeju pielāgotu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, var būt vajadzīgi papildu pasākumi, piemēram, vienreizēja kompensācija, kas stimulētu šīs mājsaimniecības izmantot šādus produktus. Turklāt EESK norāda, ka energokopienas (Direktīva (ES) 2019/944 (3

4

| 1.11. | EESK uzsver Taisnīgas pārkārtošanās fonda (TPF) stratēģisko nozīmi. Šis finanšu instruments būtu efektīvi jāorientē uz to, lai novērstu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi uz ES nozarēm, kas pašlaik lielā mērā ir atkarīgas no fosilā kurināmā, vai darbībām, kuras rada lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu, un galvenokārt uz to, lai atvieglotu pārkārtošanos pašreizējo pārmaiņu skartajiem darba ņēmējiem un mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

1.11.

EESK uzsver Taisnīgas pārkārtošanās fonda (TPF) stratēģisko nozīmi. Šis finanšu instruments būtu efektīvi jāorientē uz to, lai novērstu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi uz ES nozarēm, kas pašlaik lielā mērā ir atkarīgas no fosilā kurināmā, vai darbībām, kuras rada lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu, un galvenokārt uz to, lai atvieglotu pārkārtošanos pašreizējo pārmaiņu skartajiem darba ņēmējiem un mājsaimniecībām.

| 1.12. | Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos, EESK atzīmē, ka Taisnīgas pārkārtošanās fonds, pat ja tas ir stratēģisks fonds, var nebūt pietiekams, lai atbalstītu notiekošās pārmaiņas ekonomikā, un tāpēc tas būtu jāpapildina ar pienācīgi finansētu Sociālo klimata fondu. |
| --- | --- |

1.12.

Kā jau norādīts iepriekšējos atzinumos, EESK atzīmē, ka Taisnīgas pārkārtošanās fonds, pat ja tas ir stratēģisks fonds, var nebūt pietiekams, lai atbalstītu notiekošās pārmaiņas ekonomikā, un tāpēc tas būtu jāpapildina ar pienācīgi finansētu Sociālo klimata fondu.

2.   Ievads un konteksts

Ievads un konteksts

| 2.1. | Zaļā pārkārtošanās ir milzīgs izaicinājums Eiropas Savienībai un nākamajām paaudzēm, it īpaši tagad, kad ieilgušais Ukrainā notiekošais karš rada ekonomisku nenoteiktību gan kopumā, gan īpaši enerģētikas nozarē. EESK uzskata: lai pāreja būtu sekmīga, ir vajadzīga sociālā vienprātība, un to var panākt tikai tad, ja atbalsta pasākumi tiek efektīvi īstenoti visā Eiropas Savienībā un tiek novērsta populistiskā opozīcija. |
| --- | --- |

2.1.

Zaļā pārkārtošanās ir milzīgs izaicinājums Eiropas Savienībai un nākamajām paaudzēm, it īpaši tagad, kad ieilgušais Ukrainā notiekošais karš rada ekonomisku nenoteiktību gan kopumā, gan īpaši enerģētikas nozarē. EESK uzskata: lai pāreja būtu sekmīga, ir vajadzīga sociālā vienprātība, un to var panākt tikai tad, ja atbalsta pasākumi tiek efektīvi īstenoti visā Eiropas Savienībā un tiek novērsta populistiskā opozīcija.

| 2.2. | EESK atgādina, ka ar zaļo kursu Eiropas Savienība 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju palielināja no 40 % līdz vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, vienlaikus apņemoties līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitātes mērķi. |
| --- | --- |

2.2.

EESK atgādina, ka ar zaļo kursu Eiropas Savienība 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju palielināja no 40 % līdz vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, vienlaikus apņemoties līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitātes mērķi.

| 2.3. | Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir ietverta virkne politikas priekšlikumu 2030. gada mērķrādītāja sasniegšanai, un šajā saistībā EESK vēlas sniegt konstruktīvu ieguldījumu, lai veicinātu tādu zaļo pārkārtošanos, ko pilnībā izprot un atbalsta visas iesaistītās ieinteresētās personas, no vienas puses, un kas nerada pārmērīgu kaitējumu mājsaimniecībām un neaizsargātām grupām, no otras puses. |
| --- | --- |

2.3.

Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir ietverta virkne politikas priekšlikumu 2030. gada mērķrādītāja sasniegšanai, un šajā saistībā EESK vēlas sniegt konstruktīvu ieguldījumu, lai veicinātu tādu zaļo pārkārtošanos, ko pilnībā izprot un atbalsta visas iesaistītās ieinteresētās personas, no vienas puses, un kas nerada pārmērīgu kaitējumu mājsaimniecībām un neaizsargātām grupām, no otras puses.

| 2.4. | Zaļā pārkārtošanās visā Eiropas Savienībā sniegs būtiskus un ļoti gaidītus ieguvumus, bet šajā atzinumā uzmanība tiek pievērsta iespējamajai nelabvēlīgajai ietekmei, ko īstermiņā radīs notiekošā zaļā pārkārtošanās – īpaša uzmanība tiek veltīta sociālajai atstumtībai un ienākumu nevienlīdzībai un izteikts aicinājums veidot taisnīgu pārkārtošanos, kas būtu proporcionāli samērīga pret maznodrošinātām mājsaimniecībām un neaizsargātām grupām. |
| --- | --- |

2.4.

Zaļā pārkārtošanās visā Eiropas Savienībā sniegs būtiskus un ļoti gaidītus ieguvumus, bet šajā atzinumā uzmanība tiek pievērsta iespējamajai nelabvēlīgajai ietekmei, ko īstermiņā radīs notiekošā zaļā pārkārtošanās – īpaša uzmanība tiek veltīta sociālajai atstumtībai un ienākumu nevienlīdzībai un izteikts aicinājums veidot taisnīgu pārkārtošanos, kas būtu proporcionāli samērīga pret maznodrošinātām mājsaimniecībām un neaizsargātām grupām.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK norāda, ka zaļās pārkārtošanās ietekme Eiropas Savienībā nebūs vienāda – gluži pretēji, faktiski tā būtiski atšķirsies dažādās valstīs vai pat dažādos dalībvalstu reģionos un teritorijās atkarībā no vairākiem ekonomiskajiem un sociālajiem mainīgajiem lielumiem. |
| --- | --- |

3.1.

EESK norāda, ka zaļās pārkārtošanās ietekme Eiropas Savienībā nebūs vienāda – gluži pretēji, faktiski tā būtiski atšķirsies dažādās valstīs vai pat dažādos dalībvalstu reģionos un teritorijās atkarībā no vairākiem ekonomiskajiem un sociālajiem mainīgajiem lielumiem.

| 3.2. | Šajā saistībā EESK norāda, ka reģioni, kas ir lielā mērā atkarīgi no oglekļa fosilajiem resursiem, ir un būs īpaši neaizsargāti pret pārkārtošanās ietekmi un darbvietu iespējamu zudumu. Tāpēc nepieciešamajiem sociālās kohēzijas atbalsta pasākumiem jābūt diezgan atšķirīgiem starp dalībvalstīm vai pat reģioniem un jābalstās uz atšķirīgajiem vietējiem apstākļiem saskaņā ar subsidiaritātes principu. EESK tomēr atzīst, ka pārskatītajā Enerģijas nodokļu direktīvā ir ierosināts pārejas periods un iespēja dalībvalstīm pēc pārskatītā nodokļa ieviešanas atbrīvot mazaizsargātas mājsaimniecības uz 10 gadu periodu no nodokļa par apkuri. |
| --- | --- |

3.2.

Šajā saistībā EESK norāda, ka reģioni, kas ir lielā mērā atkarīgi no oglekļa fosilajiem resursiem, ir un būs īpaši neaizsargāti pret pārkārtošanās ietekmi un darbvietu iespējamu zudumu. Tāpēc nepieciešamajiem sociālās kohēzijas atbalsta pasākumiem jābūt diezgan atšķirīgiem starp dalībvalstīm vai pat reģioniem un jābalstās uz atšķirīgajiem vietējiem apstākļiem saskaņā ar subsidiaritātes principu. EESK tomēr atzīst, ka pārskatītajā Enerģijas nodokļu direktīvā ir ierosināts pārejas periods un iespēja dalībvalstīm pēc pārskatītā nodokļa ieviešanas atbrīvot mazaizsargātas mājsaimniecības uz 10 gadu periodu no nodokļa par apkuri.

| 3.3. | Raugoties no metodoloģijas perspektīvas, EESK uzskata, ka Komisijas līdz šim veiktajās ietekmes novērtējuma analīzēs uzmanība galvenokārt pievērsta vispārējai ES perspektīvai un trūkst padziļinātas pieejas, kas nepieciešama, lai izvērtētu situāciju katrā valstī un katrā reģionā un varētu koncentrēties uz pārkārtošanās iespējamo ietekmi uz vietējo ekonomiku un kopienām. Šajā ziņā priekšlikums par Enerģijas nodokļu direktīvu ir izņēmums, jo pirms tā tika veikta mērķorientēta mikroanalīze, kas zaļā kursa īstenošanā būtu jāizmanto plašāk. |
| --- | --- |

3.3.

Raugoties no metodoloģijas perspektīvas, EESK uzskata, ka Komisijas līdz šim veiktajās ietekmes novērtējuma analīzēs uzmanība galvenokārt pievērsta vispārējai ES perspektīvai un trūkst padziļinātas pieejas, kas nepieciešama, lai izvērtētu situāciju katrā valstī un katrā reģionā un varētu koncentrēties uz pārkārtošanās iespējamo ietekmi uz vietējo ekonomiku un kopienām. Šajā ziņā priekšlikums par Enerģijas nodokļu direktīvu ir izņēmums, jo pirms tā tika veikta mērķorientēta mikroanalīze, kas zaļā kursa īstenošanā būtu jāizmanto plašāk.

| 3.4. | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi veikt mērķorientētāku analīzi, kurā varētu pilnībā ņemt vērā vietējās īpatnības, lai sniegtu vērtīgu informāciju, it īpaši par mājsaimniecībām, kuras skar zaļā pārkārtošanās, tādējādi dodot valdībām iespēju veikt atbilstošus pasākumus, kas mazinātu pašreizējā procesa ietekmi uz nabadzīgākām mājsaimniecībām un neaizsargātām grupām, kuras saskarsies ar vissmagākajām sekām. |
| --- | --- |

3.4.

EESK uzskata, ka būtu lietderīgi veikt mērķorientētāku analīzi, kurā varētu pilnībā ņemt vērā vietējās īpatnības, lai sniegtu vērtīgu informāciju, it īpaši par mājsaimniecībām, kuras skar zaļā pārkārtošanās, tādējādi dodot valdībām iespēju veikt atbilstošus pasākumus, kas mazinātu pašreizējā procesa ietekmi uz nabadzīgākām mājsaimniecībām un neaizsargātām grupām, kuras saskarsies ar vissmagākajām sekām.

| 3.5. | EESK norāda uz diviem galvenajiem ar zaļo pārkārtošanos saistītajiem riskiem, kas varētu radīt negatīvu sociālo un ekonomisko ietekmi: i) ienākumu atšķirību pieaugums; un ii) rūpniecības nozaru un ar tām saistīto darbvietu zaudēšana. |
| --- | --- |

3.5.

EESK norāda uz diviem galvenajiem ar zaļo pārkārtošanos saistītajiem riskiem, kas varētu radīt negatīvu sociālo un ekonomisko ietekmi: i) ienākumu atšķirību pieaugums; un ii) rūpniecības nozaru un ar tām saistīto darbvietu zaudēšana.

| 3.6. | EESK norāda, ka pāreja uz klimatnoturīgu mazoglekļa ekonomiku ir īpaši sarežģīta mājsaimniecībām un kopienām ar zemiem ienākumiem, it īpaši reģionos, kur attīstības līmenis atpaliek no pilsētu teritorijām. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, ka pārkārtošanās tiek atbalstīta ar atbilstošu fiskālo pasākumu klāstu, tostarp finansiālu atbalstu, lai kliedētu iepriekš paustās bažas. |
| --- | --- |

3.6.

EESK norāda, ka pāreja uz klimatnoturīgu mazoglekļa ekonomiku ir īpaši sarežģīta mājsaimniecībām un kopienām ar zemiem ienākumiem, it īpaši reģionos, kur attīstības līmenis atpaliek no pilsētu teritorijām. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, ka pārkārtošanās tiek atbalstīta ar atbilstošu fiskālo pasākumu klāstu, tostarp finansiālu atbalstu, lai kliedētu iepriekš paustās bažas.

| 3.7. | Turklāt EESK vēlas norādīt uz iespējamo papildu slogu, ko pārkārtošanās procesā varētu sajust neaizsargātākā iedzīvotāju daļa, it īpaši attiecībā uz preču cenām, kuras šajā procesā varētu ievērojami pieaugt. Pārkārtošanās patiešām varētu paaugstināt enerģijas un degvielas cenas tiem, kuri to var atļauties vismazāk, jo tiek ierēķinātas augstākas oglekļa izmaksas. Šāda ietekme rada īpašas bažas pašreizējā makroekonomiskajā kontekstā, kad šā gada sākumā vairākās dalībvalstīs bija augsts inflācijas līmenis (5). |
| --- | --- |

3.7.

Turklāt EESK vēlas norādīt uz iespējamo papildu slogu, ko pārkārtošanās procesā varētu sajust neaizsargātākā iedzīvotāju daļa, it īpaši attiecībā uz preču cenām, kuras šajā procesā varētu ievērojami pieaugt. Pārkārtošanās patiešām varētu paaugstināt enerģijas un degvielas cenas tiem, kuri to var atļauties vismazāk, jo tiek ierēķinātas augstākas oglekļa izmaksas. Šāda ietekme rada īpašas bažas pašreizējā makroekonomiskajā kontekstā, kad šā gada sākumā vairākās dalībvalstīs bija augsts inflācijas līmenis (5

| 3.8. | Tāpēc EESK norāda, ka jāīsteno taisnīga pārkārtošanās, kas risina problēmas, kuras saistītas ar virzības uz klimatneitralitāti radīto ietekmi uz nodarbinātību un distributīvo ietekmi. Šāda pieeja būtu jāuzskata nevis tikai par papildu koriģējošiem pasākumiem, bet par zaļās pārkārtošanās satvara neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.8.

Tāpēc EESK norāda, ka jāīsteno taisnīga pārkārtošanās, kas risina problēmas, kuras saistītas ar virzības uz klimatneitralitāti radīto ietekmi uz nodarbinātību un distributīvo ietekmi. Šāda pieeja būtu jāuzskata nevis tikai par papildu koriģējošiem pasākumiem, bet par zaļās pārkārtošanās satvara neatņemamu sastāvdaļu.

| 3.9. | EESK uzsver, ka ir vajadzīgi pārdales pasākumi, kas dod iespēju novirzīt finanšu resursus, lai palīdzētu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām grupām nolūkā novērst sociālo atstumtību un ienākumu nevienlīdzības palielināšanos. Šādi pasākumi varētu būt, piemēram, vides nodokļi, kuru pamatā ir princips “piesārņotājs maksā” un princips, ka tie, kuru ienākumi pārsniedz noteiktu robežvērtību, maksā par oglekļietilpīgas enerģijas patēriņu augstākus tarifus. |
| --- | --- |

3.9.

EESK uzsver, ka ir vajadzīgi pārdales pasākumi, kas dod iespēju novirzīt finanšu resursus, lai palīdzētu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām grupām nolūkā novērst sociālo atstumtību un ienākumu nevienlīdzības palielināšanos. Šādi pasākumi varētu būt, piemēram, vides nodokļi, kuru pamatā ir princips “piesārņotājs maksā” un princips, ka tie, kuru ienākumi pārsniedz noteiktu robežvērtību, maksā par oglekļietilpīgas enerģijas patēriņu augstākus tarifus.

| 3.10. | Tā kā, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, ar zaļo pārkārtošanos saistītie nodokļi ir dalībvalstu kompetencē, EESK uzsver valstu līmenī pieņemto fiskālo pasākumu nozīmi, jo tie var uzlabot zaļās pārkārtošanās ilgtspēju un mazināt ietekmi uz neaizsargātām grupām, iespējams, izvairoties no regresīvas ietekmes, kas bieži vien ir saistīta ar vides nodokļiem. |
| --- | --- |

3.10.

Tā kā, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, ar zaļo pārkārtošanos saistītie nodokļi ir dalībvalstu kompetencē, EESK uzsver valstu līmenī pieņemto fiskālo pasākumu nozīmi, jo tie var uzlabot zaļās pārkārtošanās ilgtspēju un mazināt ietekmi uz neaizsargātām grupām, iespējams, izvairoties no regresīvas ietekmes, kas bieži vien ir saistīta ar vides nodokļiem.

| 3.11. | EESK uzskata, ka pārejas laikā fiskālajai politikai būtu jāsastāv no trim komponentiem: principa “piesārņotājs maksā” ar papildu pārdales pasākumiem, lai atbalstītu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem; mērķorientēts ienākumu atbalsts; un nodokļu kredīti energotaupīgiem ražojumiem, kas paredzēti izmantošanai mājsaimiecībās. Šāda pieeja i) atbalstītu elektrotransportlīdzekļu iegādi; ii) stimulētu zaļo tehnoloģiju ieviešanu mājokļos; un iii) paaugstinātu ēku energoefektivitāti. Tomēr EESK atzīst, ka pārskatītās Enerģijas nodokļu direktīvas mērķis ir arī paaugstināt energoefektivitāti, vienlaikus aizsargājot neaizsargātas grupas. Runājot par mājsaimniecībām ar viszemākajiem ienākumiem, kurām var būt nepietiekamas nodokļu saistības un kuras nevar izmantot nodokļu kredītus, jānorāda, ka ieteicamais optimālais pasākums ir ienākumu atbalsts. |
| --- | --- |

3.11.

EESK uzskata, ka pārejas laikā fiskālajai politikai būtu jāsastāv no trim komponentiem: principa “piesārņotājs maksā” ar papildu pārdales pasākumiem, lai atbalstītu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem; mērķorientēts ienākumu atbalsts; un nodokļu kredīti energotaupīgiem ražojumiem, kas paredzēti izmantošanai mājsaimiecībās. Šāda pieeja i) atbalstītu elektrotransportlīdzekļu iegādi; ii) stimulētu zaļo tehnoloģiju ieviešanu mājokļos; un iii) paaugstinātu ēku energoefektivitāti. Tomēr EESK atzīst, ka pārskatītās Enerģijas nodokļu direktīvas mērķis ir arī paaugstināt energoefektivitāti, vienlaikus aizsargājot neaizsargātas grupas. Runājot par mājsaimniecībām ar viszemākajiem ienākumiem, kurām var būt nepietiekamas nodokļu saistības un kuras nevar izmantot nodokļu kredītus, jānorāda, ka ieteicamais optimālais pasākums ir ienākumu atbalsts.

| 3.12. | EESK arī uzskata, ka valsts pasākumi, kuru mērķis ir izplatīt vaučerus, kas dod iespēju ieguldīt zaļajās tehnoloģijās un iegādāties zaļos produktus, varētu palīdzēt pārejas laikā atbalstīt neaizsargātas grupas. |
| --- | --- |

3.12.

EESK arī uzskata, ka valsts pasākumi, kuru mērķis ir izplatīt vaučerus, kas dod iespēju ieguldīt zaļajās tehnoloģijās un iegādāties zaļos produktus, varētu palīdzēt pārejas laikā atbalstīt neaizsargātas grupas.

| 3.13. | Nīderlandē ieviestie fiskālie pasākumi privātpersonām, kas iegādājas elektrotransportlīdzekļus, ir labs piemērs, kā stimulēt videi draudzīgu jaunas paaudzes transportlīdzekļu iegādi, samazinot iespējamos izkropļojumus, kuri saistīti ar plašāk izplatītajām subsīdijām. Nīderlandē izmantotā nodokļu ziņā labvēlīgā pieeja, ko piemēro elektrotransportlīdzekļiem, tiek attiecināta arī uz reģistrāciju un ceļa nodokļiem, tādējādi veidojot pilnīgu labvēlīgu tiesisko regulējumu. Šajā saistībā jāatzīmē, ka nodokļu kredīti varētu būt īpaši paredzēti iedzīvotāju mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras, paredzams, pārejā uz zaļajām tehnoloģijām saskarsies ar vislielākajām grūtībām. |
| --- | --- |

3.13.

Nīderlandē ieviestie fiskālie pasākumi privātpersonām, kas iegādājas elektrotransportlīdzekļus, ir labs piemērs, kā stimulēt videi draudzīgu jaunas paaudzes transportlīdzekļu iegādi, samazinot iespējamos izkropļojumus, kuri saistīti ar plašāk izplatītajām subsīdijām. Nīderlandē izmantotā nodokļu ziņā labvēlīgā pieeja, ko piemēro elektrotransportlīdzekļiem, tiek attiecināta arī uz reģistrāciju un ceļa nodokļiem, tādējādi veidojot pilnīgu labvēlīgu tiesisko regulējumu. Šajā saistībā jāatzīmē, ka nodokļu kredīti varētu būt īpaši paredzēti iedzīvotāju mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras, paredzams, pārejā uz zaļajām tehnoloģijām saskarsies ar vislielākajām grūtībām.

| 3.14. | EESK uzskata, ka varētu vairāk apsvērt un analizēt pieredzi, kas gūta tādās dalībvalstīs kā Vācija, Francija un Itālija, kuras ir ieviesušas zemākas PVN likmes energoefektīviem ražojumiem, energoefektīvām tehnoloģijām un mājokļu renovācijai ar mērķi paaugstināt ēku energoefektivitāti. Tomēr PVN pēc definīcijas nav progresīvs nodoklis. Lai šādu pieeju pielāgotu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, var būt vajadzīgi papildu pasākumi, piemēram, vienreizēja kompensācija, lai stimulētu šīs mājsaimniecības izmantot šādus produktus. |
| --- | --- |

3.14.

EESK uzskata, ka varētu vairāk apsvērt un analizēt pieredzi, kas gūta tādās dalībvalstīs kā Vācija, Francija un Itālija, kuras ir ieviesušas zemākas PVN likmes energoefektīviem ražojumiem, energoefektīvām tehnoloģijām un mājokļu renovācijai ar mērķi paaugstināt ēku energoefektivitāti. Tomēr PVN pēc definīcijas nav progresīvs nodoklis. Lai šādu pieeju pielāgotu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, var būt vajadzīgi papildu pasākumi, piemēram, vienreizēja kompensācija, lai stimulētu šīs mājsaimniecības izmantot šādus produktus.

| 3.15. | EESK uzsver Taisnīgas pārkārtošanās fonda nozīmi, ko nevar novērtēt par zemu. Šis finanšu instruments būtu efektīvi jāorientē uz to, lai novērstu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi uz ES nozarēm, kas pašlaik lielā mērā ir atkarīgas no fosilā kurināmā vai rūpniecības darbībām, kurās ir augsta siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, un galvenokārt, lai atvieglotu pārkārtošanos attīstības procesā esošo pārmaiņu skartajiem darba ņēmējiem un mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

3.15.

EESK uzsver Taisnīgas pārkārtošanās fonda nozīmi, ko nevar novērtēt par zemu. Šis finanšu instruments būtu efektīvi jāorientē uz to, lai novērstu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi uz ES nozarēm, kas pašlaik lielā mērā ir atkarīgas no fosilā kurināmā vai rūpniecības darbībām, kurās ir augsta siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, un galvenokārt, lai atvieglotu pārkārtošanos attīstības procesā esošo pārmaiņu skartajiem darba ņēmējiem un mājsaimniecībām.

| 3.16. | Kā jau norādīts iepriekšējā atzinumā par publiskā sektora aizdevumu mehānismu un Taisnīgas pārkārtošanās fonda grozījumu (6), EESK atzīmē, ka Taisnīgas pārkārtošanās fonda – lai gan tas ir svarīgs – resursi un darbības tvērums var nebūt pietiekams, lai atbalstītu ekonomikās notiekošās pārmaiņas. Tāpēc Taisnīgas pārkārtošanās fonds būtu jāpapildina ar pienācīgi finansētu Sociālo klimata fondu, kā ieteikts EESK atzinumā par Kohēzijas fonda un NGEU finansētu klimatadaptācijas fondu (7). |
| --- | --- |

3.16.

Kā jau norādīts iepriekšējā atzinumā par publiskā sektora aizdevumu mehānismu un Taisnīgas pārkārtošanās fonda grozījumu (6

NGEU

7

| 3.17. | EESK norāda, ka šāda papildu fonda mērķim vajadzētu būt grupas ar zemiem ienākumiem un neaizsargātas grupas pasargāt no pārkārtošanās negatīvās ietekmes, ar nosacījumu, ka Sociālais klimata fonds tiek apvienots ar labu praksi, kuras mērķis ir pirmām kārtām novērst ienākumu nevienlīdzības palielināšanos. Vienlaikus EESK brīdina un vairākas ieinteresētās personas jau norādījušas, ka, ņemot vērā Sociālā klimata fonda pašreizējo organizatorisko un finansiālo spēju (nemaz nerunājot par tā īstenošanas atlikšanu par vienu gadu), ir maz ticams, ka ar to pietiks, lai efektīvi atbalstītu visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas. Piemēram, izmaksas, kas saistītas ar pāreju no tradicionālajiem transportlīdzekļiem uz elektrotransportlīdzekļiem, varētu izrādīties pārāk augstas un līdz ar to nepārvaramas mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām mājsaimniecībām, ja nebūs fiskālu stimulu vai finansiāla atbalsta (8). |
| --- | --- |

3.17.

EESK norāda, ka šāda papildu fonda mērķim vajadzētu būt grupas ar zemiem ienākumiem un neaizsargātas grupas pasargāt no pārkārtošanās negatīvās ietekmes, ar nosacījumu, ka Sociālais klimata fonds tiek apvienots ar labu praksi, kuras mērķis ir pirmām kārtām novērst ienākumu nevienlīdzības palielināšanos. Vienlaikus EESK brīdina un vairākas ieinteresētās personas jau norādījušas, ka, ņemot vērā Sociālā klimata fonda pašreizējo organizatorisko un finansiālo spēju (nemaz nerunājot par tā īstenošanas atlikšanu par vienu gadu), ir maz ticams, ka ar to pietiks, lai efektīvi atbalstītu visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas. Piemēram, izmaksas, kas saistītas ar pāreju no tradicionālajiem transportlīdzekļiem uz elektrotransportlīdzekļiem, varētu izrādīties pārāk augstas un līdz ar to nepārvaramas mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām mājsaimniecībām, ja nebūs fiskālu stimulu vai finansiāla atbalsta (8

| 3.18. | Tāpēc EESK ierosina atbildīgajām iestādēm Eiropas un vietējā līmenī izstrādāt atbilstošu fiskālo politiku, lai mazinātu pārkārtošanās negatīvās sekas, bet nemazinot pārkārtošanās procesā nepieciešamos stimulus pārmaiņām, proti, zaļiem ieguldījumiem un patēriņam. Svarīgi, lai šādus mehānismus papildinātu pasākumi, kas nodrošina iekļaujošu pārvaldību un to personu aktīvu līdzdalību, kuras zaļā pārkārtošanās skārusi visvairāk. EESK tomēr atzīst, ka pārskatītajā Enerģijas nodokļu direktīvā ir paredzēti pārejas periodi atsevišķu ražojumu aplikšanai ar nodokli vai ieguldījumiem enerģijas patēriņa samazināšanā. |
| --- | --- |

3.18.

Tāpēc EESK ierosina atbildīgajām iestādēm Eiropas un vietējā līmenī izstrādāt atbilstošu fiskālo politiku, lai mazinātu pārkārtošanās negatīvās sekas, bet nemazinot pārkārtošanās procesā nepieciešamos stimulus pārmaiņām, proti, zaļiem ieguldījumiem un patēriņam. Svarīgi, lai šādus mehānismus papildinātu pasākumi, kas nodrošina iekļaujošu pārvaldību un to personu aktīvu līdzdalību, kuras zaļā pārkārtošanās skārusi visvairāk. EESK tomēr atzīst, ka pārskatītajā Enerģijas nodokļu direktīvā ir paredzēti pārejas periodi atsevišķu ražojumu aplikšanai ar nodokli vai ieguldījumiem enerģijas patēriņa samazināšanā.

| 3.19. | EESK vēlas atgādināt visām zaļās pārkārtošanās procesā iesaistītajām iestādēm par sociālā dialoga nozīmi un pilsoniskās sabiedrības mērķorientētu iesaistīšanu Eiropas, valstu, nozaru un reģionu līmenī. Sociālajam dialogam ir izšķiroša nozīme zaļās pārkārtošanās pārvaldībā un veicināšanā, jo tas nodrošina visu ieinteresēto personu plašu iesaisti un vienlaikus aizsargā neaizsargātas grupas un nodarbinātību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.19.

EESK vēlas atgādināt visām zaļās pārkārtošanās procesā iesaistītajām iestādēm par sociālā dialoga nozīmi un pilsoniskās sabiedrības mērķorientētu iesaistīšanu Eiropas, valstu, nozaru un reģionu līmenī. Sociālajam dialogam ir izšķiroša nozīme zaļās pārkārtošanās pārvaldībā un veicināšanā, jo tas nodrošina visu ieinteresēto personu plašu iesaisti un vienlaikus aizsargā neaizsargātas grupas un nodarbinātību Eiropas Savienībā.

| 3.20. | EESK norāda, ka vairākas Eiropas valstis jau ir ieviesušas progresīvo nodokļu sistēmas, mērķtiecīgas sociālās drošības sistēmas un piemērotus sociālā dialoga mehānismus, un tāpēc šādu politikas pasākumu pieņemšana un turpmāka stiprināšana varētu balstīties uz pastāvošo labo praksi un izrādīties ļoti noderīgs instruments, lai turpmāk novērstu nevienlīdzības un sociālās atstumtības palielināšanos. |
| --- | --- |

3.20.

EESK norāda, ka vairākas Eiropas valstis jau ir ieviesušas progresīvo nodokļu sistēmas, mērķtiecīgas sociālās drošības sistēmas un piemērotus sociālā dialoga mehānismus, un tāpēc šādu politikas pasākumu pieņemšana un turpmāka stiprināšana varētu balstīties uz pastāvošo labo praksi un izrādīties ļoti noderīgs instruments, lai turpmāk novērstu nevienlīdzības un sociālās atstumtības palielināšanos.

| 3.21. | EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka tad, ja Eiropas valstīs tiks radīta plaša izpratne par klimata politikas pasākumiem un ja tie tiks akceptēti politiskā līmenī un sabiedrībā, būs labas iespējas veicināt spēcīgāku un labāku zaļo pārkārtošanos; pretējā gadījumā tā varētu zaudēt gan leģitimitāti, gan spēku, ja tās slogs un negatīvā ietekme nesamērīgi skartu trūcīgākās mājsaimniecības. |
| --- | --- |

3.21.

EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka tad, ja Eiropas valstīs tiks radīta plaša izpratne par klimata politikas pasākumiem un ja tie tiks akceptēti politiskā līmenī un sabiedrībā, būs labas iespējas veicināt spēcīgāku un labāku zaļo pārkārtošanos; pretējā gadījumā tā varētu zaudēt gan leģitimitāti, gan spēku, ja tās slogs un negatīvā ietekme nesamērīgi skartu trūcīgākās mājsaimniecības.

| 3.22. | Šajā saistībā EESK uzsver, ka valdībām, apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību, būtu jācenšas mazināt zaļās pārkārtošanās ietekmi uz nodarbinātību visvairāk skartajās ES teritorijās, izmantojot arī mērķorientētus un novatoriskus darba tirgus politikas pasākumus, tostarp apmācības un izglītības programmas darba ņēmējiem nozarēs ar augstu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. |
| --- | --- |

3.22.

Šajā saistībā EESK uzsver, ka valdībām, apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību, būtu jācenšas mazināt zaļās pārkārtošanās ietekmi uz nodarbinātību visvairāk skartajās ES teritorijās, izmantojot arī mērķorientētus un novatoriskus darba tirgus politikas pasākumus, tostarp apmācības un izglītības programmas darba ņēmējiem nozarēs ar augstu oglekļa dioksīda emisiju līmeni.

| 3.23. | EESK norāda uz iespējamību, ka zaļās pārkārtošanās procesa dēļ pieaugs reģionālās atšķirības starp attīstītākām ES ekonomikām un tām, kuras joprojām ir ļoti atkarīgas no oglekļietilpīgām nozarēm. Tāpat varētu palielināties nevienlīdzība un konkurētspējas atšķirības starp valstīm un starp pilsētu teritorijām, no vienas puses, un nomaļiem, lauku un attāliem reģioniem, no otras puses. |
| --- | --- |

3.23.

EESK norāda uz iespējamību, ka zaļās pārkārtošanās procesa dēļ pieaugs reģionālās atšķirības starp attīstītākām ES ekonomikām un tām, kuras joprojām ir ļoti atkarīgas no oglekļietilpīgām nozarēm. Tāpat varētu palielināties nevienlīdzība un konkurētspējas atšķirības starp valstīm un starp pilsētu teritorijām, no vienas puses, un nomaļiem, lauku un attāliem reģioniem, no otras puses.

| 3.24. | EESK uzskata, ka, īstenojot zaļo pārkārtošanos, ir jāvirzās uz Eiropas zaļā kursa izvirzītajiem klimata aizsardzības mērķiem un vienlaikus jāīsteno Eiropas sociālo tiesību pīlāra sociālā taisnīguma programma. Zaļā pārkārtošanās ietver strukturālas pārmaiņas (ir gaidāmas pārmaiņas gan ekonomikas, gan sociālajā līmenī). Lai pārkārtošanās būtu sekmīga, tā ir jāpapildina ar sociāliem pasākumiem, tostarp sociālajiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir veicināt klimatneitralitāti un īstenot tādu pārkārtošanos, kas veicina dinamisku un konkurētspējīgu Eiropas uzņēmumu darbību, kura var radīt, piemēram, zaļās darbvietas un ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

3.24.

EESK uzskata, ka, īstenojot zaļo pārkārtošanos, ir jāvirzās uz Eiropas zaļā kursa izvirzītajiem klimata aizsardzības mērķiem un vienlaikus jāīsteno Eiropas sociālo tiesību pīlāra sociālā taisnīguma programma. Zaļā pārkārtošanās ietver strukturālas pārmaiņas (ir gaidāmas pārmaiņas gan ekonomikas, gan sociālajā līmenī). Lai pārkārtošanās būtu sekmīga, tā ir jāpapildina ar sociāliem pasākumiem, tostarp sociālajiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir veicināt klimatneitralitāti un īstenot tādu pārkārtošanos, kas veicina dinamisku un konkurētspējīgu Eiropas uzņēmumu darbību, kura var radīt, piemēram, zaļās darbvietas un ekonomikas izaugsmi.

| 3.25. | Tāpēc EESK uzsver, cik svarīga ir ciešāka ES sadarbība, kas būtu jāattīsta, balstoties uz efektīvu politisko un sociālo dialogu ar mērķi izstrādāt papildu ekonomikas un sociālās politikas pasākumus, lai atbalstītu notiekošo pārkārtošanos un to pienācīgi pielāgotu iesaistīto kopienu atšķirīgajiem sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

3.25.

Tāpēc EESK uzsver, cik svarīga ir ciešāka ES sadarbība, kas būtu jāattīsta, balstoties uz efektīvu politisko un sociālo dialogu ar mērķi izstrādāt papildu ekonomikas un sociālās politikas pasākumus, lai atbalstītu notiekošo pārkārtošanos un to pienācīgi pielāgotu iesaistīto kopienu atšķirīgajiem sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem.

| 3.26. | Šāda uz sadarbību balstīta pieeja būtu jāizmanto arī attiecībā uz Eiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, lai izvairītos no uzņēmējdarbības un nodarbinātības iespēju nodošanas valstīm, kuras nevirzās uz zaļāku un ilgtspējīgāku ekonomikas attīstību, kā to dara ES. Tas varētu negatīvi ietekmēt iekšējo tirgu, kā arī pašu zaļo pārkārtošanos, gan pazeminot efektivitāti, gan pastiprinot negatīvo ietekmi uz neizsargātākajām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

3.26.

Šāda uz sadarbību balstīta pieeja būtu jāizmanto arī attiecībā uz Eiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, lai izvairītos no uzņēmējdarbības un nodarbinātības iespēju nodošanas valstīm, kuras nevirzās uz zaļāku un ilgtspējīgāku ekonomikas attīstību, kā to dara ES. Tas varētu negatīvi ietekmēt iekšējo tirgu, kā arī pašu zaļo pārkārtošanos, gan pazeminot efektivitāti, gan pastiprinot negatīvo ietekmi uz neizsargātākajām iedzīvotāju grupām.

| 3.27. | EESK arī aicina dalībvalstis veikt citus pasākumus, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un novērstu publisko līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu, jo tādējādi tiktu nodrošināti papildu resursi, ar kuriem varētu finansēt sadales pasākumus, kas atbalsta pārkārtošanos. |
| --- | --- |

3.27.

EESK arī aicina dalībvalstis veikt citus pasākumus, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un novērstu publisko līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu, jo tādējādi tiktu nodrošināti papildu resursi, ar kuriem varētu finansēt sadales pasākumus, kas atbalsta pārkārtošanos.

| 3.28. | Visbeidzot EESK norāda, ka energokopienas (Direktīva (ES) 2019/944) un atjaunīgās enerģijas kopienas (Direktīva (ES) 2018/2001) var kļūt par svarīgu instrumentu, lai palīdzētu iedzīvotājiem un neaizsargātām grupām pielāgoties zaļās pārkārtošanās procesiem. Šādas kopienas var būt jebkādā juridiskā formā (asociācijas, kooperatīvi, partnerības, bezpeļņas organizācijas vai mazie/vidējie uzņēmumi), kas iedzīvotājiem un citiem tirgus dalībniekiem atvieglo kopējo sadarbību un kopīgus ieguldījumus enerģētikas aktīvos. Tas varētu veicināt dekarbonizētāku un elastīgāku energosistēmu, jo energokopienas, samazinot iedzīvotāju enerģijas izmaksas vai pat pieļaujot iespējamus ieņēmumus, var dot viņiem iespēju piekļūt visiem piemērotajiem enerģijas tirgiem vienlīdzīgos konkurences apstākļos ar citiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

3.28.

Visbeidzot EESK norāda, ka energokopienas (Direktīva (ES) 2019/944) un atjaunīgās enerģijas kopienas (Direktīva (ES) 2018/2001) var kļūt par svarīgu instrumentu, lai palīdzētu iedzīvotājiem un neaizsargātām grupām pielāgoties zaļās pārkārtošanās procesiem. Šādas kopienas var būt jebkādā juridiskā formā (asociācijas, kooperatīvi, partnerības, bezpeļņas organizācijas vai mazie/vidējie uzņēmumi), kas iedzīvotājiem un citiem tirgus dalībniekiem atvieglo kopējo sadarbību un kopīgus ieguldījumus enerģētikas aktīvos. Tas varētu veicināt dekarbonizētāku un elastīgāku energosistēmu, jo energokopienas, samazinot iedzīvotāju enerģijas izmaksas vai pat pieļaujot iespējamus ieņēmumus, var dot viņiem iespēju piekļūt visiem piemērotajiem enerģijas tirgiem vienlīdzīgos konkurences apstākļos ar citiem dalībniekiem.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).

1

(2)  Nīderlande stimulē videi draudzīgu transportlīdzekļu iegādi. Saskaņā ar Klimata grupas ziņojumu jaunu akumulatora vieglo pasažieru elektroautomobiļu iegādei vai nomai ir pieejamas subsīdijas līdz 4 000 EUR apmērā un furgoniem – 5 000 EUR apmērā. Pastāv arī uz konkurenci orientēti nodokļu stimuli, piemēram, zems ceļu nodoklis (MRB), nav pirkuma nodokļa (BPM) un nav nodokļa privātai izmantošanai/ieguvumiem privātos nolūkos. Skatīt Netherlands: Taking action on zero emission vehicles.

2

MRB

BPM

Netherlands: Taking action on zero emission vehicles

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

4

(5)  Pēdējās nedēļās inflācijas līmenis krītas.

5

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros” (COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) un par tematu “Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu” (COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)) (OV C 429, 11.12.2020., 240. lpp.).

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kohēzijas fonda un Next Generation EU finansēts klimatadaptācijas fonds” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 23. lpp.).

7

Next Generation EU

(8)  
  Joanna Gill, “
  Can Europe's new Social Climate Fund protect poor from rising carbon cost?
  ”, Reuters, 2022. gada decembris.

8

Joanna Gill

Can Europe's new Social Climate Fund protect poor from rising carbon cost?

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/7

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Stiprināt koplīguma sarunu spēju visā Eiropas Savienībā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/02)

Ziņotājs:

  Philip VON BROCKDORFF

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa: | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 21.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 152/4/9 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa:

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

21.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

152/4/9

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK norāda, ka koplīguma sarunas ir būtisks instruments sociālo partneru attiecībās (pieņemot, ka darba devēji un arodbiedrības vēlas vest sarunas), un atsaucas uz nesenu pētījumu, kurā norādīts, ka dalība arodbiedrībās, ja tā pārsniedz noteiktu līmeni, valstīs palīdz samazināt ienākumu nevienlīdzību, tādējādi mazinot iesakņojušās atšķirības starp dažādiem sabiedrības slāņiem. |
| --- | --- |

1.1.

EESK norāda, ka koplīguma sarunas ir būtisks instruments sociālo partneru attiecībās (pieņemot, ka darba devēji un arodbiedrības vēlas vest sarunas), un atsaucas uz nesenu pētījumu, kurā norādīts, ka dalība arodbiedrībās, ja tā pārsniedz noteiktu līmeni, valstīs palīdz samazināt ienākumu nevienlīdzību, tādējādi mazinot iesakņojušās atšķirības starp dažādiem sabiedrības slāņiem.

| 1.2. | EESK uzsver kāda ESAO ziņojuma svarīgo konstatējumu, ka algu koordinācijai ir svarīga nozīme, lai palīdzētu sociālajiem partneriem ņemt vērā darba samaksas nolīgumu makroekonomisko ietekmi uz konkurētspēju. EESK arī norāda, ka tajā pašā ESAO ziņojumā ir uzsvērta dinamisku un spēcīgu koplīguma sarunu loma produktivitātes, konkurētspējas un ekonomikas izaugsmes veicināšanā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzsver kāda ESAO ziņojuma svarīgo konstatējumu, ka algu koordinācijai ir svarīga nozīme, lai palīdzētu sociālajiem partneriem ņemt vērā darba samaksas nolīgumu makroekonomisko ietekmi uz konkurētspēju. EESK arī norāda, ka tajā pašā ESAO ziņojumā ir uzsvērta dinamisku un spēcīgu koplīguma sarunu loma produktivitātes, konkurētspējas un ekonomikas izaugsmes veicināšanā.

| 1.3. | EESK uzskata, ka arodbiedrībām kopā ar darba devēju organizācijām joprojām ir svarīga loma ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas veidošanā. Tomēr to darba ņēmēju skaits, uz kuriem attiecas vai nu uzņēmuma līmeņa vai nozaru nolīgumi, turpina samazināties, tādējādi vājinot arodbiedrību sarunu spēju. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka arodbiedrībām kopā ar darba devēju organizācijām joprojām ir svarīga loma ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas veidošanā. Tomēr to darba ņēmēju skaits, uz kuriem attiecas vai nu uzņēmuma līmeņa vai nozaru nolīgumi, turpina samazināties, tādējādi vājinot arodbiedrību sarunu spēju.

| 1.4. | Tādēļ ir jāatrod veidi, kā palielināt arodbiedrību, darba devēju un valdību lomu dinamiskā darba tirgū, un jāapzina iespējas, kā nodrošināt stabilu un noturīgu struktūru dzīvotspēju sociālā dialoga interesēs, tostarp koplīguma sarunu vešanas spēju, šajā procesā ievērojot sociālo partneru autonomiju, kā arī valstu sociālo partneru attiecības. |
| --- | --- |

1.4.

Tādēļ ir jāatrod veidi, kā palielināt arodbiedrību, darba devēju un valdību lomu dinamiskā darba tirgū, un jāapzina iespējas, kā nodrošināt stabilu un noturīgu struktūru dzīvotspēju sociālā dialoga interesēs, tostarp koplīguma sarunu vešanas spēju, šajā procesā ievērojot sociālo partneru autonomiju, kā arī valstu sociālo partneru attiecības.

| 1.5. | EESK uzskata, ka noteikt piemērotas koplīguma sarunu un, attiecīgā gadījumā, trīspusējā un divpusējā sociālā dialoga struktūras ir sociālo partneru kompetencē. EESK arī atzīst, ka koplīguma sarunu nozīmes atzīšanā svarīga loma ir valdībām, jo tās nodrošina labvēlīgus apstākļus, lai atvieglotu šo procesu, aizsargātu pret diskriminējošu praksi un novērstu mēģinājumus ierobežot darba ņēmēju iespējas izmantot savas likumīgās tiesības uz dalību arodbiedrībās. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka noteikt piemērotas koplīguma sarunu un, attiecīgā gadījumā, trīspusējā un divpusējā sociālā dialoga struktūras ir sociālo partneru kompetencē. EESK arī atzīst, ka koplīguma sarunu nozīmes atzīšanā svarīga loma ir valdībām, jo tās nodrošina labvēlīgus apstākļus, lai atvieglotu šo procesu, aizsargātu pret diskriminējošu praksi un novērstu mēģinājumus ierobežot darba ņēmēju iespējas izmantot savas likumīgās tiesības uz dalību arodbiedrībās.

| 1.6. | EESK norāda, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs (ESTP) mudina sociālos partnerus vest sarunas par koplīgumiem jautājumos, kas tiem ir nozīmīgi, vienlaikus respektējot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvu rīcību (1). |
| --- | --- |

1.6.

EESK norāda, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs (ESTP) mudina sociālos partnerus vest sarunas par koplīgumiem jautājumos, kas tiem ir nozīmīgi, vienlaikus respektējot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvu rīcību (1

| 1.7. | EESK arī norāda, ka jauni darba veidi, piemēram, platformu ekonomika, rada jaunus izaicinājumus sociālo partneru attiecībām. Šī jaunā realitāte ir vājinājusi tradicionālo lomu, kas līdz šim ir bijusi gan arodbiedrībām kā organizētu darba ņēmēju pārstāvības institūcijām, gan darba devēju organizācijām kā nozīmīgiem darba tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

1.7.

EESK arī norāda, ka jauni darba veidi, piemēram, platformu ekonomika, rada jaunus izaicinājumus sociālo partneru attiecībām. Šī jaunā realitāte ir vājinājusi tradicionālo lomu, kas līdz šim ir bijusi gan arodbiedrībām kā organizētu darba ņēmēju pārstāvības institūcijām, gan darba devēju organizācijām kā nozīmīgiem darba tirgus dalībniekiem.

| 1.8. | EESK norāda, ka inovācijai darbavietā ir izšķiroša nozīme, lai ikviens uzņēmums gūtu panākumus, un tāpēc iesaka koplīguma sarunās un vispārīgi sociālajā dialogā pievērsties inovācijas procesiem darbavietā. |
| --- | --- |

1.8.

EESK norāda, ka inovācijai darbavietā ir izšķiroša nozīme, lai ikviens uzņēmums gūtu panākumus, un tāpēc iesaka koplīguma sarunās un vispārīgi sociālajā dialogā pievērsties inovācijas procesiem darbavietā.

| 1.9. | EESK uzskata, ka, saskaroties ar spēcīgo globālo konkurenci un enerģijas izmaksu pieaugumu, ir jārod līdzsvars, kurā ņemtas vērā abu pušu intereses, piemēram, dzīves dārdzības palielināšanās darba ņēmējiem, un vienlaikus atzīst, ka sociālais dialogs, tostarp koplīguma sarunas, var palīdzēt palielināt darba ražīgumu. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzskata, ka, saskaroties ar spēcīgo globālo konkurenci un enerģijas izmaksu pieaugumu, ir jārod līdzsvars, kurā ņemtas vērā abu pušu intereses, piemēram, dzīves dārdzības palielināšanās darba ņēmējiem, un vienlaikus atzīst, ka sociālais dialogs, tostarp koplīguma sarunas, var palīdzēt palielināt darba ražīgumu.

| 1.10. | EESK arī uzskata, ka koplīguma sarunas un sociālais dialogs atbilstīgi valstu sociālo partneru attiecībām var atbalstīt industriālo stratēģiju mainīgos ekonomiskajos apstākļos. Lai gan var būt nepieciešama zināma elastība, par to būtu jāvienojas sociālajiem partneriem un neapdraudot kolektīvās tiesības vai darba apstākļus. |
| --- | --- |

1.10.

EESK arī uzskata, ka koplīguma sarunas un sociālais dialogs atbilstīgi valstu sociālo partneru attiecībām var atbalstīt industriālo stratēģiju mainīgos ekonomiskajos apstākļos. Lai gan var būt nepieciešama zināma elastība, par to būtu jāvienojas sociālajiem partneriem un neapdraudot kolektīvās tiesības vai darba apstākļus.

| 1.11. | EESK norāda, ka Eiropā visplašākais un stabilākais koplīguma sarunu aptvērums pastāv valstīs, kuru sarunu sistēmām ir raksturīgas vairāku darba devēju sarunas un kurās sarunas galvenokārt notiek nozaru vai dažos gadījumos pat starpnozaru līmenī, piemēram, Beļģijā. |
| --- | --- |

1.11.

EESK norāda, ka Eiropā visplašākais un stabilākais koplīguma sarunu aptvērums pastāv valstīs, kuru sarunu sistēmām ir raksturīgas vairāku darba devēju sarunas un kurās sarunas galvenokārt notiek nozaru vai dažos gadījumos pat starpnozaru līmenī, piemēram, Beļģijā.

| 1.12. | Visbeidzot EESK aicina valdības kā papildu līdzekli, ar ko veicināt un atzīt koplīguma sarunas, attiecīgos gadījumos izmantot publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

1.12.

Visbeidzot EESK aicina valdības kā papildu līdzekli, ar ko veicināt un atzīt koplīguma sarunas, attiecīgos gadījumos izmantot publisko iepirkumu.

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Koplīguma sarunas ir svarīgs sociālo partneru attiecību process, kas nosaka taisnīgu atalgojumu un darba apstākļus visās ekonomikas nozarēs. Tajā ir iesaistīti darba devēji, no vienas puses, un arodbiedrības, no otras puses. Lai gan koplīguma sarunas ir pastāvējušas jau daudzus gadus, dalība arodbiedrībās gadu gaitā ir pastāvīgi samazinājusies. Pētījumi liecina, ka, samazinoties dalībai arodbiedrībās, tiek vājināta arodbiedrību spēja aizstāvēt savas intereses, tādējādi ietekmējot iegūtās darba ņēmēju tiesības un koplīguma sarunas (2). Tāpat arī uzņēmumiem ir svarīgi piedalīties attiecīgajās darba devēju apvienībās, lai stiprinātu koplīguma sarunu procesu, un pētījumi liecina, ka šādām organizācijām ir svarīga nozīme, jo tās palīdz veicināt atbilstību tiesību, darba un arodveselības un darba drošības standartiem, it īpaši neoficiālajā ekonomikā (3). |
| --- | --- |

2.1.

Koplīguma sarunas ir svarīgs sociālo partneru attiecību process, kas nosaka taisnīgu atalgojumu un darba apstākļus visās ekonomikas nozarēs. Tajā ir iesaistīti darba devēji, no vienas puses, un arodbiedrības, no otras puses. Lai gan koplīguma sarunas ir pastāvējušas jau daudzus gadus, dalība arodbiedrībās gadu gaitā ir pastāvīgi samazinājusies. Pētījumi liecina, ka, samazinoties dalībai arodbiedrībās, tiek vājināta arodbiedrību spēja aizstāvēt savas intereses, tādējādi ietekmējot iegūtās darba ņēmēju tiesības un koplīguma sarunas (2

3

| 2.2. | Pētījumi arī izgaismo arodbiedrību nozīmi tāda varas līdzsvara panākšanā, kas atbalsta sociālo taisnīgumu un ekonomisko labklājību. Empīriskie rezultāti liecina, ka ienākumu nevienlīdzība attīstās atbilstoši apgrieztai U veida trajektorijai, kas saistīta ar dalību arodbiedrībās. Sākotnēji ienākumu nevienlīdzība pieaug, un tas ir iemesls, kāpēc aizvien vairāk nodarbināto personu iestājas arodbiedrībās, pēc tam tā sasniedz apgrieztās U veida trajektorijas augstāko punktu, kad dalība arodbiedrībās ir diapazonā no 35 līdz 39 %, un, ja dalība arodbiedrībās turpina palielināties, tam seko ienākumu nevienlīdzības samazināšanās. Tādējādi šie pētījumi liecina, ka tad, ja dalībnieku skaits pārsniedz noteiktus apmērus, valstīs tas palīdz samazināt ienākumu nevienlīdzību (4). |
| --- | --- |

2.2.

Pētījumi arī izgaismo arodbiedrību nozīmi tāda varas līdzsvara panākšanā, kas atbalsta sociālo taisnīgumu un ekonomisko labklājību. Empīriskie rezultāti liecina, ka ienākumu nevienlīdzība attīstās atbilstoši apgrieztai U veida trajektorijai, kas saistīta ar dalību arodbiedrībās. Sākotnēji ienākumu nevienlīdzība pieaug, un tas ir iemesls, kāpēc aizvien vairāk nodarbināto personu iestājas arodbiedrībās, pēc tam tā sasniedz apgrieztās U veida trajektorijas augstāko punktu, kad dalība arodbiedrībās ir diapazonā no 35 līdz 39 %, un, ja dalība arodbiedrībās turpina palielināties, tam seko ienākumu nevienlīdzības samazināšanās. Tādējādi šie pētījumi liecina, ka tad, ja dalībnieku skaits pārsniedz noteiktus apmērus, valstīs tas palīdz samazināt ienākumu nevienlīdzību (4

| 2.3. | Inovācija uzņēmumos, konkurētspēja un ražīgums ir atzīti par nozīmīgiem ekonomikas izaugsmes virzītājiem ļoti konkurējošā globālā vidē, bet visi šie trīs faktori ir lielā mērā atkarīgi no ieguldītā darba un pievienotās vērtības, ko virzībā uz inovāciju, konkurētspēju un ražīgumu sniedz darba ņēmēji. Tā visa pamatā aktīva sociālo partneru iesaiste un ieguldījums. |
| --- | --- |

2.3.

Inovācija uzņēmumos, konkurētspēja un ražīgums ir atzīti par nozīmīgiem ekonomikas izaugsmes virzītājiem ļoti konkurējošā globālā vidē, bet visi šie trīs faktori ir lielā mērā atkarīgi no ieguldītā darba un pievienotās vērtības, ko virzībā uz inovāciju, konkurētspēju un ražīgumu sniedz darba ņēmēji. Tā visa pamatā aktīva sociālo partneru iesaiste un ieguldījums.

| 2.4. | EESK savā iepriekšējā atzinumā (5) norāda, ka ilgtermiņa vērtības radīšana joprojām ir izpilddirektoru pienākums, īstenojot ilgtermiņa intereses, un tādēļ būtu jāveicina izpilddirektoru atbildības uzlabošana virzībā uz uzņēmējdarbības ilgtspēju. To ir skaidri atzinusi Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupa (EFRAG) kā daļu no prasībām, ko tā ierosinājusi saistībā ar ziņošanu par vides, sociālajiem un pārvaldības (VSP) jautājumiem saskaņā ar Direktīvu par korporatīvo ilgtspējas ziņu sniegšanu (CSRD), norādot, ka atbilstīgiem uzņēmumiem ir pienākums atklāt koplīguma sarunu un sociālā dialoga ar darbaspēku aptvērumu, jo pilntiesīgs, iesaistījies un novērtēts darbaspēks tiek uzskatīts par vienu no galvenajiem uzņēmuma ilgtermiņa ilgtspējas faktoriem (6). |
| --- | --- |

2.4.

EESK savā iepriekšējā atzinumā (5

EFRAG

CSRD

6

| 2.5. | Ekonomikas noturība un ilgtspēja netieši atbalsta sociālo kohēziju, jo noturību un ilgtspēju var panākt tikai tad, ja par prioritāti nosaka pievienoto vērtību, ko ekonomikai nodrošina darbaspēks. Šī prioritāte dominē ekonomikās, kurās koplīguma sarunas un sociālais dialogs kopumā ir ļoti attīstīti un rada ekonomiskās varas līdzsvaru, kas veicina uzņēmumu inovāciju, konkurētspēju un ražīgumu, pamatojoties uz tehnoloģijām un darbaspēku. |
| --- | --- |

2.5.

Ekonomikas noturība un ilgtspēja netieši atbalsta sociālo kohēziju, jo noturību un ilgtspēju var panākt tikai tad, ja par prioritāti nosaka pievienoto vērtību, ko ekonomikai nodrošina darbaspēks. Šī prioritāte dominē ekonomikās, kurās koplīguma sarunas un sociālais dialogs kopumā ir ļoti attīstīti un rada ekonomiskās varas līdzsvaru, kas veicina uzņēmumu inovāciju, konkurētspēju un ražīgumu, pamatojoties uz tehnoloģijām un darbaspēku.

| 2.6. | Neraugoties uz dalības arodbiedrībās samazināšanos visā ES, EESK uzskata, ka arodbiedrībām joprojām ir svarīga nozīme ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas veidošanā, lai arī dažās dalībvalstīs to nozīme samazinās. Tomēr to darba ņēmēju skaits, uz kuriem attiecas koplīgumi, samazinās. Dažās dalībvalstīs bažas rada arī darba devēju organizāciju pārstāvība. Tāpēc ir svarīgi, lai sociālie partneri, kurus atbalsta labvēlīgs satvars, atrastu veidus, kā nodrošināt, ka koplīguma sarunas un sociālais dialogs var kalpot mērķim kā piemēroti un jēgpilni instrumenti saskaņā ar valsts apstākļiem un praksi. EESK norāda, ka koplīguma sarunas ir pamattiesības, kas sakņojas SDO Konstitūcijā (7). Koplīguma sarunas ir arī līdzeklis, ar kura palīdzību darba devēji un to organizācijas un arodbiedrības var noteikt taisnīgu atalgojumu un darba apstākļus, vienlaikus ņemot vērā arī valsts ekonomiskās un sociālās intereses. Šajā saistībā EESK atsaucas uz SDO Konvenciju Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties organizācijās aizsardzību, norādot, ka tās ir gan darba ņēmēju, gan darba devēju pamattiesības, tāpat kā pastāv arī tiesības organizācijās neiesaistīties. Stabilās sociālo partneru attiecībās arī tiek pieņemts, ka darba devēji un arodbiedrības vēlas vest sarunas. Pierādījumi liecina, ka tas ne vienmēr tā ir (8). |
| --- | --- |

2.6.

Neraugoties uz dalības arodbiedrībās samazināšanos visā ES, EESK uzskata, ka arodbiedrībām joprojām ir svarīga nozīme ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas veidošanā, lai arī dažās dalībvalstīs to nozīme samazinās. Tomēr to darba ņēmēju skaits, uz kuriem attiecas koplīgumi, samazinās. Dažās dalībvalstīs bažas rada arī darba devēju organizāciju pārstāvība. Tāpēc ir svarīgi, lai sociālie partneri, kurus atbalsta labvēlīgs satvars, atrastu veidus, kā nodrošināt, ka koplīguma sarunas un sociālais dialogs var kalpot mērķim kā piemēroti un jēgpilni instrumenti saskaņā ar valsts apstākļiem un praksi. EESK norāda, ka koplīguma sarunas ir pamattiesības, kas sakņojas SDO Konstitūcijā (7

8

| 2.7. | Tāpēc šā atzinuma mērķis ir izpētīt šīs lejupslīdes iemeslus un tās apturēšanas veidu ietekmi, uzsvērt arodbiedrību, darba devēju un valdību lomu dinamiskā darba tirgū un apzināt iespējas, kā nodrošināt stabilu un noturīgu koplīguma sarunu struktūru dzīvotspēju, vienlaikus respektējot sociālo partneru autonomiju, kā arī valstu sociālo partneru attiecības. |
| --- | --- |

2.7.

Tāpēc šā atzinuma mērķis ir izpētīt šīs lejupslīdes iemeslus un tās apturēšanas veidu ietekmi, uzsvērt arodbiedrību, darba devēju un valdību lomu dinamiskā darba tirgū un apzināt iespējas, kā nodrošināt stabilu un noturīgu koplīguma sarunu struktūru dzīvotspēju, vienlaikus respektējot sociālo partneru autonomiju, kā arī valstu sociālo partneru attiecības.

3.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 3.1. | Atzinumā SOC/764 “Sociālā dialoga stiprināšana” (9) ir norādīts, ka sociālā dialoga (un netieši koplīguma sarunu) iesaistes un efektivitātes līmenis dažādās valstīs ir atšķirīgs. Tomēr EESK uzskata, ka tieši valstu sociālajiem partneriem jāvienojas par tādu koplīguma sarunu struktūru, kas ir vispiemērotākā valsts kontekstam. |
| --- | --- |

3.1.

Atzinumā SOC/764 “Sociālā dialoga stiprināšana” (9

| 3.2. | EESK atzīst, ka koplīguma sarunu nozīmes atzīšanā svarīga loma ir valdībām, jo tās nodrošina labvēlīgus apstākļus, lai atvieglotu šo procesu, aizsargātu pret diskriminējošu praksi un novērstu mēģinājumus ierobežot darba ņēmēju iespējas izmantot savas likumīgās tiesības uz dalību arodbiedrībās. Šajā trīspusējā satvarā būtu jāatspoguļo nozīmīgākie punkti, kas izriet no Komisijas ieteikuma par sociālā dialoga stiprināšanu, galveno uzmanību pievēršot sociālā taisnīguma nodrošināšanai un vienlaikus veicinot Eiropas labklājību un noturību. |
| --- | --- |

3.2.

EESK atzīst, ka koplīguma sarunu nozīmes atzīšanā svarīga loma ir valdībām, jo tās nodrošina labvēlīgus apstākļus, lai atvieglotu šo procesu, aizsargātu pret diskriminējošu praksi un novērstu mēģinājumus ierobežot darba ņēmēju iespējas izmantot savas likumīgās tiesības uz dalību arodbiedrībās. Šajā trīspusējā satvarā būtu jāatspoguļo nozīmīgākie punkti, kas izriet no Komisijas ieteikuma par sociālā dialoga stiprināšanu, galveno uzmanību pievēršot sociālā taisnīguma nodrošināšanai un vienlaikus veicinot Eiropas labklājību un noturību.

| 3.3. | EESK norāda, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs (ESTP) (10) mudina sociālos partnerus vest sarunas par koplīgumiem, vienlaikus respektējot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvu rīcību. Turklāt EESK aicina apspriesties ar sociālajiem partneriem ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas izstrādē un īstenošanā. Tomēr tā pauž nožēlu par to, ka visā Eiropas Savienībā apspriešanās netiek īstenotas ar vienādu pārliecību un apņemšanos. EESK arī norāda, ka saskaņā ar ESTP un – attiecīgā gadījumā – starp sociālajiem partneriem noslēgtie nolīgumi ir jāīsteno ES un tās dalībvalstu līmenī. Šis princips paredz, ka tiek nodrošināts minimālais aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

3.3.

EESK norāda, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs (ESTP) (10

| 3.4. | Darba pasaule turpina mainīties, ņemot vērā jaunu darba praksi, kas veido miljoniem eiropiešu darba dzīvi. Jauni platformu ekonomikas darba veidi rada ievērojamas problēmas darba attiecībās. EESK uzskata, ka šī jaunā realitāte ir ietekmējusi gan arodbiedrības, gan darba devēju organizācijas, un tām abām ir ātri jāpielāgojas šai realitātei, vienlaikus aizsargājot darba ņēmēju pamattiesības un saskaņā ar Komisijas ierosināto direktīvu par platformu darbiniekiem. |
| --- | --- |

3.4.

Darba pasaule turpina mainīties, ņemot vērā jaunu darba praksi, kas veido miljoniem eiropiešu darba dzīvi. Jauni platformu ekonomikas darba veidi rada ievērojamas problēmas darba attiecībās. EESK uzskata, ka šī jaunā realitāte ir ietekmējusi gan arodbiedrības, gan darba devēju organizācijas, un tām abām ir ātri jāpielāgojas šai realitātei, vienlaikus aizsargājot darba ņēmēju pamattiesības un saskaņā ar Komisijas ierosināto direktīvu par platformu darbiniekiem.

| 3.5. | Koplīguma sarunas ir būtiskas arodbiedrību pastāvēšanai un lomai kā tādai, kā arī varas līdzsvara nodrošināšanai starp darba devējiem un darba ņēmējiem. EESK uzskata, ka ar koplīguma sarunām, kā arī vispārīgi ar sociālo dialogu būtu jāatbalsta arī inovācija darbavietā, lai palielinātu ražīgumu un pievērstos iespējamajām izmaiņām darba praksē, kas ietekmē darba ņēmēju labjutību un darba dzīvi. EESK atzīst, ka arodbiedrībām tas rada papildu izaicinājumu. Tomēr par uzņēmuma līmenī pieņemtajiem lēmumiem arī turpmāk, protams, jābūt atbildīgiem darba devējiem. Komiteja, iesaka atzīt arodbiedrību lomu darbavietu inovācijas procesos, vienlaikus respektējot valstu sociālo partneru attiecību sistēmas, un atzīt minēto lomu par sociālā dialoga un koplīguma sarunu nozīmīgu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.5.

Koplīguma sarunas ir būtiskas arodbiedrību pastāvēšanai un lomai kā tādai, kā arī varas līdzsvara nodrošināšanai starp darba devējiem un darba ņēmējiem. EESK uzskata, ka ar koplīguma sarunām, kā arī vispārīgi ar sociālo dialogu būtu jāatbalsta arī inovācija darbavietā, lai palielinātu ražīgumu un pievērstos iespējamajām izmaiņām darba praksē, kas ietekmē darba ņēmēju labjutību un darba dzīvi. EESK atzīst, ka arodbiedrībām tas rada papildu izaicinājumu. Tomēr par uzņēmuma līmenī pieņemtajiem lēmumiem arī turpmāk, protams, jābūt atbildīgiem darba devējiem. Komiteja, iesaka atzīt arodbiedrību lomu darbavietu inovācijas procesos, vienlaikus respektējot valstu sociālo partneru attiecību sistēmas, un atzīt minēto lomu par sociālā dialoga un koplīguma sarunu nozīmīgu sastāvdaļu.

| 3.6. | Ir svarīgi norādīt uz ESAO ziņojuma konstatējumiem (11), kurā atkārtoti uzsvērts, ka koplīguma sarunas ir nozīmīgas darba tiesības, kas var arī uzlabot sniegumu darbavietā. Tomēr tajā pašā ziņojumā ir satraucoši secināts, ka šīs tiesības ir pakļautas spiedienam, ko rada darba attiecību vispārēja vājināšanās daudzās valstīs un jaunu un bieži vien nestabilu nodarbinātības veidu pastiprināta izplatība. Ziņojums apstiprina, ka koplīguma sarunas visā ES ir pakļautas lielam spiedienam un ka pastāv nopietna politiska vajadzība rīkoties. Ziņojumā sniegti visi pierādījumi, kas vajadzīgi, lai stiprinātu koplīguma sarunas tādā veidā, kas padara tās elastīgākas un atbilstošākas mainīgajai darba pasaulei. Šajā saistībā EESK uzskata, ka ir jārod līdzsvars, kurā ņemtas vērā abu pušu intereses, piemēram, augstākas dzīves izmaksas darba ņēmējiem un spēcīgāka globālā konkurence, atzīstot, ka koplīguma sarunas un sociālais dialogs var palielināt produktivitāti, izmantojot inovāciju darbavietā un veicinot prasmju attīstību. Turklāt koplīguma sarunas un sociālais dialogs varētu atbalstīt industriālo stratēģiju mainīgajos ekonomikas apstākļos, pamatojoties uz valstu sociālo partneru attiecībām. Lai gan elastībai, par ko vienojušies sociālie partneri, vajadzētu būt līdzeklim, lai pielāgotos mainīgajiem apstākļiem un līdzsvarotu uzņēmumu un darbinieku vajadzības, tā nedrīkst apdraudēt kolektīvās tiesības vai negatīvi ietekmēt darba apstākļus. Turklāt darba elastība, kas pienācīgi reglamentēta tiesību aktos vai koplīguma sarunās, nozīmē ieguvumus gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem. |
| --- | --- |

3.6.

Ir svarīgi norādīt uz ESAO ziņojuma konstatējumiem (11

| 3.7. | Runājot par uzņēmumu līmeņa nolīgumiem un nozaru nolīgumiem koplīguma sarunu procesā, nav nekādas formulas, lai noteiktu, vai viens nolīguma veids ir piemērojams vairāk nekā otrs. Tomēr, lai palielinātu koplīguma sarunu aptvērumu, kā noteikts Direktīvā par adekvātu minimālo algu (12), dalībvalstu sociālo partneru pienākums ir analizēt abu nolīgumu veidu stiprās un vājās puses un noteikt, kāds ir labākais veids, kā palielināt koplīguma sarunu aptvērumu – vai nozaru vai uzņēmumu līmeņa nolīgumi vai abu apvienojums. Piemēram, pētījumi liecina, ka Eiropā visplašākais un stabilākais koplīguma sarunu aptvērums pastāv valstīs, kuru sarunu sistēmām ir raksturīgas vairāku darba devēju sarunas un kurās sarunas galvenokārt notiek nozaru vai dažos gadījumos pat starpnozaru līmenī, piemēram, Beļģijā (13). Protams, centienos palielināt aptvērumu ir jāņem vērā apstākļi, kas dominē katrā valstī. |
| --- | --- |

3.7.

Runājot par uzņēmumu līmeņa nolīgumiem un nozaru nolīgumiem koplīguma sarunu procesā, nav nekādas formulas, lai noteiktu, vai viens nolīguma veids ir piemērojams vairāk nekā otrs. Tomēr, lai palielinātu koplīguma sarunu aptvērumu, kā noteikts Direktīvā par adekvātu minimālo algu (12

13

| 3.8. | EESK atzīst, ka dalības palielināšana arodbiedrībās un darba devēju organizācijās joprojām būs sarežģīts uzdevums, un, lai gan sociālais dialogs un koplīguma sarunas ir brīvprātīgi procesi un tiem vajadzētu būt brīvprātīgiem, Komiteja iesaka dalībvalstu sociālajiem partneriem pievērsties šim jautājumam un izpētīt piemērotas metodes, kas nodrošina dzīvotspējīgu dalību to organizācijās. |
| --- | --- |

3.8.

EESK atzīst, ka dalības palielināšana arodbiedrībās un darba devēju organizācijās joprojām būs sarežģīts uzdevums, un, lai gan sociālais dialogs un koplīguma sarunas ir brīvprātīgi procesi un tiem vajadzētu būt brīvprātīgiem, Komiteja iesaka dalībvalstu sociālajiem partneriem pievērsties šim jautājumam un izpētīt piemērotas metodes, kas nodrošina dzīvotspējīgu dalību to organizācijās.

| 3.9. | EESK atzīst, ka valstu sociālo partneru attiecību sistēmas ir ļoti daudzveidīgas un atspoguļo dalībvalstu atšķirīgo ekonomisko un politisko situāciju. Komisijas paziņojumā (14) norādīts, ka koplīguma sarunām ir raksturīga pāreja uz decentralizētām sarunām uzņēmumu līmenī. Fakti liecina, ka koplīguma sarunu aptvērums parasti ir augstāks gadījumos, kad sarunas ir centralizētas; kad darba devēju organizāciju dalības rādītāji ir augstāki; un kad nolīgumi tiek attiecināti arī uz pusēm, kas nav parakstītājas puses. |
| --- | --- |

3.9.

EESK atzīst, ka valstu sociālo partneru attiecību sistēmas ir ļoti daudzveidīgas un atspoguļo dalībvalstu atšķirīgo ekonomisko un politisko situāciju. Komisijas paziņojumā (14

| 3.10. | EESK arī uzsver ESAO ziņojuma svarīgo konstatējumu, ka algu koordinācijai ir svarīga nozīme, lai palīdzētu sociālajiem partneriem ņemt vērā situāciju uzņēmējdarbības ciklā un darba samaksas nolīgumu makroekonomisko ietekmi uz konkurētspēju (15). Turklāt EESK uzskata, ka sarunu process būs atkarīgs no apstākļiem, kas dominē uzņēmumu līmenī, neatkarīgi no attiecīgā uzņēmuma lieluma. |
| --- | --- |

3.10.

EESK arī uzsver ESAO ziņojuma svarīgo konstatējumu, ka algu koordinācijai ir svarīga nozīme, lai palīdzētu sociālajiem partneriem ņemt vērā situāciju uzņēmējdarbības ciklā un darba samaksas nolīgumu makroekonomisko ietekmi uz konkurētspēju (15

| 3.11. | EESK mudina sociālos partnerus palielināt koplīguma sarunu sistēmu lomu, izvērtējot, kā koplīguma sarunas visos līmeņos varētu līdzsvaroti nodrošināt pievienoto vērtību gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem visās ekonomikas nozarēs un sabiedrībā. Šajā saistībā ir lietderīgi ņemt vērā ESAO jaunāko ziņojumu par nodarbinātības perspektīvām, kurā uzsvērta dinamisku un spēcīgu koplīguma sarunu nozīme ražīguma, konkurētspējas un ekonomikas izaugsmes veicināšanā. |
| --- | --- |

3.11.

EESK mudina sociālos partnerus palielināt koplīguma sarunu sistēmu lomu, izvērtējot, kā koplīguma sarunas visos līmeņos varētu līdzsvaroti nodrošināt pievienoto vērtību gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem visās ekonomikas nozarēs un sabiedrībā. Šajā saistībā ir lietderīgi ņemt vērā ESAO jaunāko ziņojumu par nodarbinātības perspektīvām, kurā uzsvērta dinamisku un spēcīgu koplīguma sarunu nozīme ražīguma, konkurētspējas un ekonomikas izaugsmes veicināšanā.

| 3.12. | EESK norāda, ka valdībām ir vai varētu būt svarīga loma darba devēju un arodbiedrību atbalstīšanā, lai panāktu ciešāku sadarbību un atbalstītu makroekonomikas politiku. Protams, valdības arī pašas ir nozīmīgi darba devēji un bieži risina sarunas ar arodbiedrībām, kas pārstāv darba ņēmējus, kuri dažās dalībvalstīs var veidot visas ekonomikas modeli. Turklāt valdībām ir būtiska nozīme centienos nodrošināt atbilstošus apstākļus, kas veicina mieru sociālo partneru starpā, cenu stabilitāti, lielāku ražīgumu un nediskriminējošus nodarbinātības modeļus. Lai sasniegtu šos mērķus un vienlaikus respektētu sociālo partneru autonomiju, EESK aicina stiprināt koplīguma sarunas ar mērķi panākt labākus rezultātus uzņēmumiem un darba ņēmējiem. Kā vienu no pasākumiem Komiteja iesaka valdībām attiecīgos gadījumos izmantot publisko iepirkumu kā papildu līdzekli, ar ko popularizēt un atbalstīt koplīguma sarunas; uz to ir norādīts arī divos iepriekšējos EESK atzinumos (16). |
| --- | --- |

3.12.

EESK norāda, ka valdībām ir vai varētu būt svarīga loma darba devēju un arodbiedrību atbalstīšanā, lai panāktu ciešāku sadarbību un atbalstītu makroekonomikas politiku. Protams, valdības arī pašas ir nozīmīgi darba devēji un bieži risina sarunas ar arodbiedrībām, kas pārstāv darba ņēmējus, kuri dažās dalībvalstīs var veidot visas ekonomikas modeli. Turklāt valdībām ir būtiska nozīme centienos nodrošināt atbilstošus apstākļus, kas veicina mieru sociālo partneru starpā, cenu stabilitāti, lielāku ražīgumu un nediskriminējošus nodarbinātības modeļus. Lai sasniegtu šos mērķus un vienlaikus respektētu sociālo partneru autonomiju, EESK aicina stiprināt koplīguma sarunas ar mērķi panākt labākus rezultātus uzņēmumiem un darba ņēmējiem. Kā vienu no pasākumiem Komiteja iesaka valdībām attiecīgos gadījumos izmantot publisko iepirkumu kā papildu līdzekli, ar ko popularizēt un atbalstīt koplīguma sarunas; uz to ir norādīts arī divos iepriekšējos EESK atzinumos (16

| 3.13. | Kā minēts iepriekš, koplīguma sarunās var būt nepieciešama elastība, par ko panākta vienošanās. Tomēr EESK uzskata, ka jebkādos koplīgumu grozījumos, par kuriem panākta vienošanās, jālīdzsvaro abu pušu intereses un ieguvumi. Lai gan būtu jāveicina valstu un nozaru līmeņa nolīgumi, EESK atzīst, ka attiecībā uz uzņēmumu līmeņa sarunām darba elastīgums, kas pienācīgi reglamentēts tiesību aktos vai koplīguma sarunās, var dot labumu gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem. Šādām sarunām jābalstās uz savstarpēju uzticēšanos un efektīvām sarunu struktūrām, vienlaikus nodrošinot, ka darba apstākļi nepasliktinās. Ņemot vērā iepriekš minēto, pēc iespējas ir jāatrod vidusceļš, lai decentralizētās sistēmas kļūtu strukturētākas un ļautu nozaru nolīgumos noteikt plašus pamatnosacījumus, detalizētu noteikumu apspriešanu atstājot uzņēmumu līmeņa sarunām. Pētījumi liecina, ka koplīguma sarunu hibrīdsistēmas, kas ietver koordinētas nozaru un daudzlīmeņu sistēmas, uzlabo rezultātus gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem (17). |
| --- | --- |

3.13.

Kā minēts iepriekš, koplīguma sarunās var būt nepieciešama elastība, par ko panākta vienošanās. Tomēr EESK uzskata, ka jebkādos koplīgumu grozījumos, par kuriem panākta vienošanās, jālīdzsvaro abu pušu intereses un ieguvumi. Lai gan būtu jāveicina valstu un nozaru līmeņa nolīgumi, EESK atzīst, ka attiecībā uz uzņēmumu līmeņa sarunām darba elastīgums, kas pienācīgi reglamentēts tiesību aktos vai koplīguma sarunās, var dot labumu gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem. Šādām sarunām jābalstās uz savstarpēju uzticēšanos un efektīvām sarunu struktūrām, vienlaikus nodrošinot, ka darba apstākļi nepasliktinās. Ņemot vērā iepriekš minēto, pēc iespējas ir jāatrod vidusceļš, lai decentralizētās sistēmas kļūtu strukturētākas un ļautu nozaru nolīgumos noteikt plašus pamatnosacījumus, detalizētu noteikumu apspriešanu atstājot uzņēmumu līmeņa sarunām. Pētījumi liecina, ka koplīguma sarunu hibrīdsistēmas, kas ietver koordinētas nozaru un daudzlīmeņu sistēmas, uzlabo rezultātus gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem (17

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  8. princips.

1

(2)  
  Schnabel, C. (2020). “Union membership and collective bargaining: trends and determinants”
  (1.–37. lpp.). Springer International Publishing.

2

Schnabel, C. (2020). “Union membership and collective bargaining: trends and determinants”

Springer International

(3)  SDB (2013).
  “The informal economy and decent work: A policy resource guide supporting transitions to formality”. Starptautiskais Darba birojs.

3

“The informal economy and decent work: A policy resource guide supporting transitions to formality”.

(4)  
  Montebello, R., Spiteri, J., & Von Brockdorff, P. (2022). “Trade unions and income inequality: Evidence from a panel of European countries”. International Labour Review.

4

Montebello, R., Spiteri, J., & Von Brockdorff, P. (2022). “Trade unions and income inequality: Evidence from a panel of European countries”. International Labour Review.

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zaļajam kursam bez sociālā kursa – nē!” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp.).

5

(6)  https://www.efrag.org/?AspxAutoDetectCookieSupport=1

6

(7)  Tas vēlreiz ir apstiprināts arī 1998. gada SDO Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā.

7

(8)  
  Pisarczyk, Ł. (2023). “Towards rebuilding collective bargaining? Poland in the face of contemporary challenges and changing European social policy”. Industrial Relations Journal.

8

Pisarczyk, Ł. (2023). “Towards rebuilding collective bargaining? Poland in the face of contemporary challenges and changing European social policy”. Industrial Relations Journal.

(9)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā” (COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)) un “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sociālā dialoga stiprināšana Eiropas Savienībā: tā potenciāla pilnīga izmantošana nolūkā pārvaldīt taisnīgu pārkārtošanos”
  ” (COM(2023) 40 final) (OV C 228, 29.6.2023., 87. lpp.).

9

(10)  8. princips.

10

(11)  https://www.oecd.org/employment/negotiating-our-way-up-1fd2da34-en.htm

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā (OV L 275, 25.10.2022., 33. lpp.).

12

(13)  https://www.etui.org/services/facts-figures/benchmarks/what-s-happening-to-collective-bargaining-in-europe

13

(14)  https://commission.europa.eu/system/files/2016-03/social-dialogue-involvement-of-workers_en.pdf

14

(15)  https://www.oecd.org/employment/negotiating-our-way-up-1fd2da34-en.htm

15

(16)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pienācīgas minimālās algas visā Eiropā” (Eiropas Parlamenta / Padomes pieprasīts izpētes atzinums) (OV C 429, 11.12.2020., 159. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Publiskais iepirkums kā līdzeklis vērtības un pienācīgu darba apstākļu radīšanai ēku uzkopšanas un apsaimniekošanas pakalpojumu jomā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 429, 11.12.2020., 30. lpp.).

16

(17)  
  Braakmann, N., & Brandl, B. (2016). “The efficacy of hybrid collective bargaining systems: An analysis of the impact of collective bargaining on company performance in Europe”
  .

17

Braakmann, N

Brandl, B. (2016). “The efficacy of hybrid collective bargaining systems: An analysis of the impact of collective bargaining on company performance in Europe”

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/12

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Turpmākais darbs pēc pasākumiem saistībā ar inflāciju un enerģētiku un ES enerģētiskā noturība svarīgās ekonomikas nozarēs”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/03)

| Ziņotājs: | Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Felipe MEDINA MARTÍN

Felipe MEDINA MARTÍN

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 151/1/2 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

151/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Šā EESK atzinuma mērķis ir novērtēt pēc Covid-19 pandēmijas un Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu radušās enerģētikas krīzes ietekmi uz Eiropas uzņēmumiem, to darbiniekiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā. EESK konstatē, ka ekonomikā ir radušās plaša spektra problēmas, piemēram, nesamērīgi augstas ražošanas izmaksas, piegādes ķēžu reorganizācija, grūtības pārtikas un citu preču piegādē, ieguldījumu izmaksu pieaugums un Eiropas mājsaimniecību pirktspējas zudums. |
| --- | --- |

1.1.

Šā EESK atzinuma mērķis ir novērtēt pēc Covid-19 pandēmijas un Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu radušās enerģētikas krīzes ietekmi uz Eiropas uzņēmumiem, to darbiniekiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā. EESK konstatē, ka ekonomikā ir radušās plaša spektra problēmas, piemēram, nesamērīgi augstas ražošanas izmaksas, piegādes ķēžu reorganizācija, grūtības pārtikas un citu preču piegādē, ieguldījumu izmaksu pieaugums un Eiropas mājsaimniecību pirktspējas zudums.

| 1.2. | EESK pauž bažas par augsto inflācijas līmeni Eiropā, kas saistīts ar enerģijas un izejvielu izmaksu, ka arī ar pakalpojumu un rūpniecības preču cenu pieaugumu. Inflācija Eiropā patlaban ir sasniegusi visaugstāko līmeni kopš euro ieviešanas. EESK mudina Eiropas iestādes ieviest kontroles mehānismus, kādi paredzēti, piemēram, Eiropas Patērētāju organizācijas (BEUC) izstrādātajā dokumentā. Tajos būtu jāparedz, piemēram, pilnībā īstenot pasākumus, kas noteikti priekšlikumā Padomes regulai, kurā paredzēta būtiska elektroenerģijas tirgus modeļa reforma un pielāgošana. EESK aicina ES dalībvalstis īstenot jau pieņemtos ES tiesību aktus, piemēram, tīras enerģijas paketi, kas palīdz paātrināt zaļo pārkārtošanos un padziļināt iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

1.2.

EESK pauž bažas par augsto inflācijas līmeni Eiropā, kas saistīts ar enerģijas un izejvielu izmaksu, ka arī ar pakalpojumu un rūpniecības preču cenu pieaugumu. Inflācija Eiropā patlaban ir sasniegusi visaugstāko līmeni kopš euro ieviešanas. EESK mudina Eiropas iestādes ieviest kontroles mehānismus, kādi paredzēti, piemēram, Eiropas Patērētāju organizācijas (BEUC) izstrādātajā dokumentā. Tajos būtu jāparedz, piemēram, pilnībā īstenot pasākumus, kas noteikti priekšlikumā Padomes regulai, kurā paredzēta būtiska elektroenerģijas tirgus modeļa reforma un pielāgošana. EESK aicina ES dalībvalstis īstenot jau pieņemtos ES tiesību aktus, piemēram, tīras enerģijas paketi, kas palīdz paātrināt zaļo pārkārtošanos un padziļināt iekšējo tirgu.

| 1.3. | EESK uzskata, ka steidzami ir jāveic pārskatītā ES krīzes pagaidu regulējuma reforma, ņemot vērā milzīgo izmaksu pieaugumu, kas saistīts ar karu Ukrainā un enerģētisko krīzi. Turklāt Komiteja iesaka valsts atbalsta pagaidu regulējumu piemērot tā, lai visas enerģētiskās krīzes skartās nozares, īpašu uzmanību pievēršot svarīgām nozarēm, varētu saņemt atbalstu, kas paredzēts Regulā par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai un Atveseļošanas un noturības mehānismā, lai nemazinātu daudzu uzņēmumu spēju izdzīvot, izvairītos no dzīves dārdzības negatīvās ietekmes uz patērētājiem un neierobežotu viņu iespējas ikdienā iegādāties pamatproduktus. Turklāt EESK atkārtoti aicina ieviest “zelta likumu”, lai varētu veikt nepieciešamos publiskos ieguldījumus. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka steidzami ir jāveic pārskatītā ES krīzes pagaidu regulējuma reforma, ņemot vērā milzīgo izmaksu pieaugumu, kas saistīts ar karu Ukrainā un enerģētisko krīzi. Turklāt Komiteja iesaka valsts atbalsta pagaidu regulējumu piemērot tā, lai visas enerģētiskās krīzes skartās nozares, īpašu uzmanību pievēršot svarīgām nozarēm, varētu saņemt atbalstu, kas paredzēts Regulā par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai un Atveseļošanas un noturības mehānismā, lai nemazinātu daudzu uzņēmumu spēju izdzīvot, izvairītos no dzīves dārdzības negatīvās ietekmes uz patērētājiem un neierobežotu viņu iespējas ikdienā iegādāties pamatproduktus. Turklāt EESK atkārtoti aicina ieviest “zelta likumu”, lai varētu veikt nepieciešamos publiskos ieguldījumus.

| 1.4. | EESK uzskata, ka mājsaimniecībām un svarīgākajām nozarēm būtu jāgūst labums no plāniem, kuru mērķis ir samazināt augsto enerģijas cenu ietekmi. Lai gan dažās nozarēs bija reģistrēta ļoti liela peļņa, kas salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni būtiski pieauga (par 26,8 %), bankrota pieteikumi ES sasniedza augstāko jebkad agrāk reģistrēto līmeni (113,1) saskaņā ar indeksu, ko Eurostat izmanto, lai novērtētu bankrota līmeni ES salīdzinājumā ar atsauces rādītāju (100) 2015. gadā. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt pie tā, lai nodrošinātu, ka mājsaimniecības un svarīgākās nozares tiktu bez pārtraukuma apgādātas ar enerģiju arī tad, kad tiek īstenoti pasākumi pieprasījuma samazināšanai maksimumslodzes stundās. Tajā pašā laikā daži uzņēmumi, galvenokārt enerģētikas nozarē, ir palielinājuši savu peļņu pašreizējās inflācijas apstākļos, kā norāda ECB (1). Peļņa šajā nozarē turpināja kāpināt inflāciju Eiropas Savienībā, un šī tendence ir jānovērš. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka mājsaimniecībām un svarīgākajām nozarēm būtu jāgūst labums no plāniem, kuru mērķis ir samazināt augsto enerģijas cenu ietekmi. Lai gan dažās nozarēs bija reģistrēta ļoti liela peļņa, kas salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni būtiski pieauga (par 26,8 %), bankrota pieteikumi ES sasniedza augstāko jebkad agrāk reģistrēto līmeni (113,1) saskaņā ar indeksu, ko Eurostat

1

| 1.5. | Enerģētiskā krīze ekonomikā izpaužas kā augsta inflācija, vāja ekonomikas izaugsme, spēcīgs spiediens uz publiskajām finansēm un mājsaimniecību un uzņēmumu pirktspēju, kā arī ārējās ekonomiskās konkurētspējas zudums. EESK ierosina, pamatojoties uz ECB ieteikumiem, ieviest “zaļo trīskāršā T” kritēriju turpmākajiem intervences pasākumiem, lai tie būtu pielāgoti, mērķēti un piemēroti pārkārtošanās vajadzībām. Neselektīvi cenu pasākumi, piemēram, atsevišķu pārtikas produktu cenu griesti, ilgtermiņā vēl vairāk paildzinātu augstās inflācijas periodu; |
| --- | --- |

1.5.

Enerģētiskā krīze ekonomikā izpaužas kā augsta inflācija, vāja ekonomikas izaugsme, spēcīgs spiediens uz publiskajām finansēm un mājsaimniecību un uzņēmumu pirktspēju, kā arī ārējās ekonomiskās konkurētspējas zudums. EESK ierosina, pamatojoties uz ECB ieteikumiem, ieviest “zaļo trīskāršā T” kritēriju turpmākajiem intervences pasākumiem, lai tie būtu pielāgoti, mērķēti un piemēroti pārkārtošanās vajadzībām. Neselektīvi cenu pasākumi, piemēram, atsevišķu pārtikas produktu cenu griesti, ilgtermiņā vēl vairāk paildzinātu augstās inflācijas periodu;

| 1.6. | Joprojām augstā inflācija, it īpaši enerģijas cenu dēļ, izraisa vispārēju Eiropas darba ņēmēju, patērētāju un uzņēmumu pirktspējas zudumu, ietekmējot daudzu ģimeņu dzīves apstākļus, iekšējo pieprasījumu un izaugsmi. Tas kopā ar tādu monetāro politiku, kas pastāvīgi palielina procentu likmes, negatīvi ietekmē arī daudzus uzņēmumus. EESK uzskata, ka enerģētikas nozarē ir svarīgi izmantot sociālo dialogu, lai rastu piemērotus risinājumus valstu līmenī. |
| --- | --- |

1.6.

Joprojām augstā inflācija, it īpaši enerģijas cenu dēļ, izraisa vispārēju Eiropas darba ņēmēju, patērētāju un uzņēmumu pirktspējas zudumu, ietekmējot daudzu ģimeņu dzīves apstākļus, iekšējo pieprasījumu un izaugsmi. Tas kopā ar tādu monetāro politiku, kas pastāvīgi palielina procentu likmes, negatīvi ietekmē arī daudzus uzņēmumus. EESK uzskata, ka enerģētikas nozarē ir svarīgi izmantot sociālo dialogu, lai rastu piemērotus risinājumus valstu līmenī.

| 1.7. | EESK mudina valdības veicināt uzņēmumos un mājsaimniecībās energotaupības un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu, kas ļautu pastāvīgi samazināt enerģijas pieprasījumu. Šajā sakarā būtu jāveicina atjaunojamo energoresursu plašāka izmantošana (nosakot nepieciešamos juridiskos un fiskālos nosacījumus, to skaitā ieviešot “ieguldījumu zelta likumu”) ar mērķi samazināt mūsu atkarību no fosilā kurināmā. Pašreizējā situācija būtu jāizmanto kā svira, lai paātrinātu ES ekonomikas dekarbonizāciju. Šie pasākumi būtu jāpapildina ar nepārvietošanas garantijām, kas saistītas ar finansiālo atbalstu. Ir pienācis laiks veikt ieguldījumus (un īstenot fiskālos nosacījumus), kas Eiropas enerģētikas pārkārtošanā nepieciešami, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā. EESK arī uzskata, ka būtu jāturpina īstenot REPowerEU ierosinātās pārmaiņas, kuru mērķis ir racionalizēt un paātrināt atļauju piešķiršanu atjaunīgās enerģijas infrastruktūras ierīkošanai. Šajā saistībā EESK mudina ES un dalībvalstis apsvērt, kā panākt, lai cena, kas samaksāta par tīklā ievadīto enerģijas pārpalikumu, ļautu veikt dzīvotspējīgus ieguldījumus, lai maksimāli palielinātu atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu un dalītos tajā, ja tā pārsniedz pašpatēriņa vajadzības. Eiropas Komisijas ilgtermiņa programmā būtu jāiekļauj enerģijas tirgus modeļa atjaunošana ar mērķi novērst turpmākus energoapgādes traucējumus un pārmērīgas cenas; |
| --- | --- |

1.7.

EESK mudina valdības veicināt uzņēmumos un mājsaimniecībās energotaupības un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu, kas ļautu pastāvīgi samazināt enerģijas pieprasījumu. Šajā sakarā būtu jāveicina atjaunojamo energoresursu plašāka izmantošana (nosakot nepieciešamos juridiskos un fiskālos nosacījumus, to skaitā ieviešot “ieguldījumu zelta likumu”) ar mērķi samazināt mūsu atkarību no fosilā kurināmā. Pašreizējā situācija būtu jāizmanto kā svira, lai paātrinātu ES ekonomikas dekarbonizāciju. Šie pasākumi būtu jāpapildina ar nepārvietošanas garantijām, kas saistītas ar finansiālo atbalstu. Ir pienācis laiks veikt ieguldījumus (un īstenot fiskālos nosacījumus), kas Eiropas enerģētikas pārkārtošanā nepieciešami, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā. EESK arī uzskata, ka būtu jāturpina īstenot REPowerEU

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Inflācijas vilnis, kas skar Eiropu, ir vispārējs, un tajā var skaidri redzēt divus posmus. Pirmā posma pamatā bija atveseļošanās periods pēc iedzīvotāju mājsēdes Covid-19 pandēmijas dēļ. Vienlaicīga visu nozaru darbības atjaunošana radīja problēmas piegādes ķēdēs, bet tas savukārt palielināja izejvielu un kravu pārvadājumu izmaksas. No 2020. gada janvāra līdz 2022. gada martam izejvielu cenas pieauga par 101 % (2), bet kravu pārvadājumu izmaksas par 545 % (3). |
| --- | --- |

2.1.

Inflācijas vilnis, kas skar Eiropu, ir vispārējs, un tajā var skaidri redzēt divus posmus. Pirmā posma pamatā bija atveseļošanās periods pēc iedzīvotāju mājsēdes Covid-19 pandēmijas dēļ. Vienlaicīga visu nozaru darbības atjaunošana radīja problēmas piegādes ķēdēs, bet tas savukārt palielināja izejvielu un kravu pārvadājumu izmaksas. No 2020. gada janvāra līdz 2022. gada martam izejvielu cenas pieauga par 101 % (2

3

| 2.2. | Otro inflācijas posmu izraisīja Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu, kas sākās 2022. gada februārī, un šā kara turpinājums. Tas galvenokārt skāra enerģiju un dažas preces, kuras Krievija un Ukraina lielos apjomos piegādāja Eiropas Savienībai, t. i., dabasgāzi, kviešus, saulespuķu eļļu un mēslošanas līdzekļus. No 2022. gada februāra līdz aprīlim minēto preču cenas attiecīgi pieauga par 18,6 %, 16,8 %, 38,6 % un 16,7 % (4). Vēlāk šīs cenas nostabilizējās, tomēr 2023. gada martā SVF izejvielu cenu indekss un kravu pārvadājumu cenas par attiecīgi 40,9 % un 3,6 % pārsniedza 2020. gada janvāra cenu līmeni. |
| --- | --- |

2.2.

Otro inflācijas posmu izraisīja Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu, kas sākās 2022. gada februārī, un šā kara turpinājums. Tas galvenokārt skāra enerģiju un dažas preces, kuras Krievija un Ukraina lielos apjomos piegādāja Eiropas Savienībai, t. i., dabasgāzi, kviešus, saulespuķu eļļu un mēslošanas līdzekļus. No 2022. gada februāra līdz aprīlim minēto preču cenas attiecīgi pieauga par 18,6 %, 16,8 %, 38,6 % un 16,7 % (4

| 2.3. | Pasaules un Eiropas ekonomikā šīs norises izpaudās inflācijas veidā. Eurostat dati liecina, ka eurozonas saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) gada izmaiņu likme (5) oktobrī sasniedza 11,5 %. Tie ir augstākie rādītāji kopš pagājušā gadsimta un tos ļoti grūti samazināt, kaut arī pēdējos mēnešos tie ir pazeminājušies (2023. gada martā šis rādītājs bija 8,3 %). Ar to saistītās pamatinflācijas (izņemot enerģiju) pieauguma tendence lielākajā daļā Eiropas valstu liecina, ka cenu satricinājums nav īslaicīgs, kā sākotnēji tika uzskatīts. Tas varētu nozīmēt, ka ECB īstenotā monetārā politika nesniedz gaidītos rezultātus. |
| --- | --- |

2.3.

Pasaules un Eiropas ekonomikā šīs norises izpaudās inflācijas veidā. Eurostat

5

3.   Inflācijas ietekme uz Eiropas ekonomiku

Inflācijas ietekme uz Eiropas ekonomiku

| 3.1. | EESK konstatē, ka pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gada februārī ekonomikas perspektīvas ir pasliktinājušās. Paredzams, ka nākamajos gados ekonomika (6) palēnināsies salīdzinājumā ar 2022. gadu, kaut arī ar katru mēnesi šīs prognozes uzlabojas. Ziemā Eiropas Komisija prognozēja, ka 2023. gadā IKP pieaugums ES kopumā būs 0,8 % un 2024. gadā nedaudz lielāks – 1,6 %, taču jaunākajās pavasara prognozēs šis pieaugums ir palielinājies attiecīgi līdz 1,0 % un 1,7 %. Vienlaikus paredzams, ka inflācija pakāpeniski samazināsies, lai gan lēnākā tempā, nekā sākotnēji prognozēts (9,2 % 2022. gadā, 6,7 % 2023. gadā un 3,1 % 2024. gadā). Spriedze darba tirgū saglabāsies, jo izaugsmes līmenis ir zems un ECB procentu likmju straujā pieauguma dēļ palielinās valsts parāds, un tas radīs spiedienu uz budžetu lielākajā daļā dalībvalstu. |
| --- | --- |

3.1.

EESK konstatē, ka pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gada februārī ekonomikas perspektīvas ir pasliktinājušās. Paredzams, ka nākamajos gados ekonomika (6

| 3.2. | Augstā inflācija visvairāk skar 96,5 miljonus eiropiešu, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība. 41 % Eirobarometra respondentu norāda, ka viena no svarīgākajām problēmām, ar ko saskaras viņu valsts, ir cenas, inflācija un dzīves dārdzība, kam seko veselība (32 %) un ekonomiskā situācija (19 %). |
| --- | --- |

3.2.

Augstā inflācija visvairāk skar 96,5 miljonus eiropiešu, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība. 41 % Eirobarometra respondentu norāda, ka viena no svarīgākajām problēmām, ar ko saskaras viņu valsts, ir cenas, inflācija un dzīves dārdzība, kam seko veselība (32 %) un ekonomiskā situācija (19 %).

| 3.3. | Pieņemto politisko lēmumu rezultātā Eiropas Savienībā bija gandrīz pilnībā pārtraukta gāzes piegāde no Krievijas, un piegāžu samazinājums vairāk vai mazāk skāra gandrīz pusi dalībvalstu. Inflācijas un pamatpreču cenu pieaugums, darbaspēka trūkums un traucējumi globālajās piegādes ķēdēs negatīvi ietekmē pārtikas un nepārtikas preču piegādes ķēdes Eiropā. Saskaņā ar ESAO ekonomikas prognozēm paredzams, ka globālā izaugsme 2023. gadā strauji palēnināsies līdz aptuveni 2,2 %. |
| --- | --- |

3.3.

Pieņemto politisko lēmumu rezultātā Eiropas Savienībā bija gandrīz pilnībā pārtraukta gāzes piegāde no Krievijas, un piegāžu samazinājums vairāk vai mazāk skāra gandrīz pusi dalībvalstu. Inflācijas un pamatpreču cenu pieaugums, darbaspēka trūkums un traucējumi globālajās piegādes ķēdēs negatīvi ietekmē pārtikas un nepārtikas preču piegādes ķēdes Eiropā. Saskaņā ar ESAO ekonomikas prognozēm paredzams, ka globālā izaugsme 2023. gadā strauji palēnināsies līdz aptuveni 2,2 %.

| 3.4. | ECB sniegtā informācija liecina, ka enerģijas cenu pieaugums ir bijis atbildīgs par divām trešdaļām no inflācijas starpības euro zonā. Komisijas sniegtā informācija liecina, ka laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam enerģētikas nozarē peļņas norma palielinājās par 54 %, kamēr algas pieauga tikai par 6 %. Vispārējais Eiropas darba ņēmēju, patērētāju un uzņēmumu pirktspējas zudums ne tikai ietekmē daudzu ģimeņu dzīves apstākļus, bet, ja tas netiks novērsts, tas varētu ietekmēt arī iekšzemes pieprasījumu un izaugsmi un tādējādi arī citas uzņēmējdarbības nozares; to visu ietekmē arī pastāvīgā procentu likmju palielināšana monetārajā politikā. EESK uzskata, ka enerģētikas nozarē ir svarīgi izmantot sociālo dialogu, lai rastu piemērotus risinājumus valstu līmenī. |
| --- | --- |

3.4.

ECB sniegtā informācija liecina, ka enerģijas cenu pieaugums ir bijis atbildīgs par divām trešdaļām no inflācijas starpības euro zonā. Komisijas sniegtā informācija liecina, ka laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam enerģētikas nozarē peļņas norma palielinājās par 54 %, kamēr algas pieauga tikai par 6 %. Vispārējais Eiropas darba ņēmēju, patērētāju un uzņēmumu pirktspējas zudums ne tikai ietekmē daudzu ģimeņu dzīves apstākļus, bet, ja tas netiks novērsts, tas varētu ietekmēt arī iekšzemes pieprasījumu un izaugsmi un tādējādi arī citas uzņēmējdarbības nozares; to visu ietekmē arī pastāvīgā procentu likmju palielināšana monetārajā politikā. EESK uzskata, ka enerģētikas nozarē ir svarīgi izmantot sociālo dialogu, lai rastu piemērotus risinājumus valstu līmenī.

| 3.5. | Laikā, kad patēriņa cenas Eiropā kopumā ir palielinājušās, algu kāpums nav bijis tik izteikts, un tas ir samazinājis pirktspēju Eiropas iedzīvotājiem, it īpaši visneaizsargātākajiem, kuriem nav instrumentu, ar ko sevi pasargāt no inflācijas. Jau tagad patērētāju rīcībā ir vērojamas izmaiņas, ko rada mājsaimniecību pirktspējas samazināšanās, jo tās saskaras ar lielu dzīves dārdzības krīzi, kas saistīta ar enerģijas rēķinu strauju pieaugumu un inflācijas ietekmi. Instrumenti, ko dalībvalstis piemēro neaizsargātu mājsaimniecību aizsardzībai, ir ļoti atšķirīgi, un dažos gadījumos to efektivitāte var būt ierobežota. Eiropas Komisijai būtu jāapsver iespēja izpētīt minimālos standartus, kas regulatoriem un politikas veidotājiem būtu jāpiemēro, lai aizsargātu un atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības. |
| --- | --- |

3.5.

Laikā, kad patēriņa cenas Eiropā kopumā ir palielinājušās, algu kāpums nav bijis tik izteikts, un tas ir samazinājis pirktspēju Eiropas iedzīvotājiem, it īpaši visneaizsargātākajiem, kuriem nav instrumentu, ar ko sevi pasargāt no inflācijas. Jau tagad patērētāju rīcībā ir vērojamas izmaiņas, ko rada mājsaimniecību pirktspējas samazināšanās, jo tās saskaras ar lielu dzīves dārdzības krīzi, kas saistīta ar enerģijas rēķinu strauju pieaugumu un inflācijas ietekmi. Instrumenti, ko dalībvalstis piemēro neaizsargātu mājsaimniecību aizsardzībai, ir ļoti atšķirīgi, un dažos gadījumos to efektivitāte var būt ierobežota. Eiropas Komisijai būtu jāapsver iespēja izpētīt minimālos standartus, kas regulatoriem un politikas veidotājiem būtu jāpiemēro, lai aizsargātu un atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības.

| 3.6. | Pārtikas ražošana – lauksaimniecība, lopkopība un pārtikas rūpniecība – un pārtikas piegāde galapatērētājam ir viena no nozarēm, ko pandēmijas un kara kopējā ietekme ir skārusi visvairāk. Kara tuvums un tā ietekme uz enerģijas un izejvielu tirgiem ir radījusi lauksaimniecības produktu cenu atšķirības Eiropā un starptautiskajos tirgos, kur Eiropas cenas ir palielinājušās visvairāk. Kā liecina 2023. gada janvāra preču cenu infopanelis (Commodity price dashboard), cenu pieaugums lielākajai daļai Eiropas lauksaimniecības produktu, īpaši gaļas produktiem, ir lielāks nekā pasaulē. Tam ir trīs nozīmīgas sekas. Pirmkārt, Eiropas iedzīvotāji smagāk izjūt inflāciju attiecībā uz visām pirmās nepieciešamības precēm. Otrkārt, Eiropas pārtikas produkti zaudē starptautisko konkurētspēju. Treškārt, pieaugošo ražošanas izmaksu dēļ ir kāpušas cenas, ko saņem lauksaimnieki. |
| --- | --- |

3.6.

Pārtikas ražošana – lauksaimniecība, lopkopība un pārtikas rūpniecība – un pārtikas piegāde galapatērētājam ir viena no nozarēm, ko pandēmijas un kara kopējā ietekme ir skārusi visvairāk. Kara tuvums un tā ietekme uz enerģijas un izejvielu tirgiem ir radījusi lauksaimniecības produktu cenu atšķirības Eiropā un starptautiskajos tirgos, kur Eiropas cenas ir palielinājušās visvairāk. Kā liecina 2023. gada janvāra preču cenu infopanelis (Commodity price dashboard

| 3.7. | Papildus enerģijas izmaksu spirālei Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu ir radījusi milzīgas problēmas pārtikas piegādes ķēdē: ir pieaugušas svarīgu resursu (lopbarības, mēslošanas līdzekļu) cenas un trūkst atsevišķu pamatpreču (piemēram, augu eļļu un kviešu), kas vajadzīgas, lai saglabātu pilnībā funkcionējošu piegādes ķēdi. Izmaksu pieauguma domino efekta dēļ tiek pieņemti lēmumi samazināt mēslošanas līdzekļu ražošanu, un tas vēl vairāk palielinās cenas. Sausums, kas visā Eiropā bija vērojams 2022. gada vasarā un 2023. gada sākumā, rada lielāku cenu spiedienu, samazinot pieejamo piedāvājumu. |
| --- | --- |

3.7.

Papildus enerģijas izmaksu spirālei Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu ir radījusi milzīgas problēmas pārtikas piegādes ķēdē: ir pieaugušas svarīgu resursu (lopbarības, mēslošanas līdzekļu) cenas un trūkst atsevišķu pamatpreču (piemēram, augu eļļu un kviešu), kas vajadzīgas, lai saglabātu pilnībā funkcionējošu piegādes ķēdi. Izmaksu pieauguma domino efekta dēļ tiek pieņemti lēmumi samazināt mēslošanas līdzekļu ražošanu, un tas vēl vairāk palielinās cenas. Sausums, kas visā Eiropā bija vērojams 2022. gada vasarā un 2023. gada sākumā, rada lielāku cenu spiedienu, samazinot pieejamo piedāvājumu.

| 3.8. | Daži nozīmīgi sektori, t. sk. uzņēmumi un darba ņēmēji, kuri neatkarīgi no situācijas nevar apturēt savu darbību, saskaras ar divkāršu slogu: mazāk maksātspējīgu patērētāju un izmaksu pieaugums, it sevišķi milzīgi enerģijas rēķini. Pārtikas nozares uzņēmumi ir centušies izmaksu pieaugumu ierobežot, lai patērētājiem nodrošinātu konkurētspējīgas cenas, un tagad tie baidās no patēriņa krīzes (Hidalgo, M., 2023 (7); Eurocommerce, 2023). Nesen Spānijas valdība kopā ar peļņas novērošanas centru publicēja savu pirmo ziņojumu (8), kurā secināts, ka pārtikas ķēdes peļņa kopš 2021. gada ir samazinājusies par 25 %, tāpēc ir skaidrs, ka peļņas normu attīstība ir ļoti neviendabīga. |
| --- | --- |

3.8.

Daži nozīmīgi sektori, t. sk. uzņēmumi un darba ņēmēji, kuri neatkarīgi no situācijas nevar apturēt savu darbību, saskaras ar divkāršu slogu: mazāk maksātspējīgu patērētāju un izmaksu pieaugums, it sevišķi milzīgi enerģijas rēķini. Pārtikas nozares uzņēmumi ir centušies izmaksu pieaugumu ierobežot, lai patērētājiem nodrošinātu konkurētspējīgas cenas, un tagad tie baidās no patēriņa krīzes (Hidalgo, M.

7

Eurocommerce

8

Tajā pašā laikā daži uzņēmumi, galvenokārt enerģētikas nozarē, ir palielinājuši savu peļņu pašreizējās inflācijas apstākļos, kā norāda ECB (9). Peļņa šajā nozarē turpināja kāpināt inflāciju Eiropas Savienībā, un šī tendence ir jānovērš.

9

| 3.9. | Spānijas Banka (10) atsaucas uz tā sauktā “Ibērijas izņēmuma” vai “Ibērijas mehānisma” ļoti pozitīvo ietekmi uz elektroenerģijas tirgus cenu noteikšanas sistēmu. Tā arī runā par PVN samazinājuma pozitīvo ietekmi, kaut arī ierobežotākā mērā, uz pārtikas un degvielas cenām, lai gan tā piebilst, ka šim pasākumam būtu zemākas izmaksas, ja tas būtu koncentrēts uz atbalstu ģimenēm ar zemākiem ienākumiem. Spānijas Banka arī norāda, ka Spānijas valdība, palielinot minimālo starpprofesiju atalgojumu, pensijas un minimālo vitāli svarīgo ienākumu slieksni, ir palīdzējusi mazināt inflācijas ietekmi uz mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem. |
| --- | --- |

3.9.

Spānijas Banka (10

4.   Enerģijas izmaksu pieauguma ietekme uz Eiropas uzņēmumu rentabilitāti

Enerģijas izmaksu pieauguma ietekme uz Eiropas uzņēmumu rentabilitāti

| 4.1. | Kopš 2021. gada sākuma elektroenerģijas un gāzes vairumtirdzniecības cenas ir palielinājušās piecpadsmit reizes, nopietni ietekmējot patērētājus un uzņēmumus. Eiropas valstu valdības ir sākušas īstenot virkni politikas pasākumu. Vieni pasākumi ir virzīti uz to, lai mazinātu izmaksu pieauguma ietekmi uz patērētājiem un uzņēmumiem. Citu pasākumu mērķis ir stabilizēt un mazināt vairumtirdzniecības cenas un garantēt energoapgādes drošību. EESK mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt elektroenerģijas tirgus modeļa un elektroenerģijas cenu aprēķināšanas sistēmas visaptverošu reformu, kā tas izklāstīts atzinumā TEN/793 (11). |
| --- | --- |

4.1.

Kopš 2021. gada sākuma elektroenerģijas un gāzes vairumtirdzniecības cenas ir palielinājušās piecpadsmit reizes, nopietni ietekmējot patērētājus un uzņēmumus. Eiropas valstu valdības ir sākušas īstenot virkni politikas pasākumu. Vieni pasākumi ir virzīti uz to, lai mazinātu izmaksu pieauguma ietekmi uz patērētājiem un uzņēmumiem. Citu pasākumu mērķis ir stabilizēt un mazināt vairumtirdzniecības cenas un garantēt energoapgādes drošību. EESK mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt elektroenerģijas tirgus modeļa un elektroenerģijas cenu aprēķināšanas sistēmas visaptverošu reformu, kā tas izklāstīts atzinumā TEN/793 (11

| 4.2. | Enerģijas cenu ietekme uz uzņēmumu izmaksām ir ļoti daudzveidīga: pirmkārt, tās atspoguļojas elektroenerģijas piegādes izmaksās; otrkārt, tās netieši ietekmē pārējo piegādes ķēdi un, treškārt, tām var būt finansiālas sekas. Piemēram, Spānijas Bankas 2022. gada pavasarī publicētajā pētījumā (12) tika lēsts, ka uzņēmumu enerģijas izmaksu kumulatīvais pieaugums par 25 % samazinātu to bruto pievienoto vērtību par 1,6 % 2023. gadā. Tomēr tas ir vidējais rādītājs; ziņojumā norādīts, ka dažas nozares ir skartas vairāk nekā citas – vislielāko labumu gūst naftas un dabasgāzes ieguves nozare –, savukārt vislielākais kaitējums ir nodarīts šādām nozarēm: zveja un akvakultūra, sauszemes transports, jūras un iekšējo ūdensceļu transports, mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecība un remonts, lauksaimniecība un lopkopība, izglītība, gaisa transports, darbības ar nekustamo īpašumu, koksa un naftas pārstrādes produktu ražošana, veselības aprūpes, sociālie, viesmīlības un ēdināšanas pakalpojumi. Dažas no minētajām nozarēm ir pierādījušas savu nozīmīgumu ES ekonomikas netraucētai darbībai pandēmijas laikā. Daudzas no visvairāk skartajām nozarēm savā ražošanas darbībā elektroenerģiju neizmanto intensīvi, bet ir lieli tās patērētāji. |
| --- | --- |

4.2.

Enerģijas cenu ietekme uz uzņēmumu izmaksām ir ļoti daudzveidīga: pirmkārt, tās atspoguļojas elektroenerģijas piegādes izmaksās; otrkārt, tās netieši ietekmē pārējo piegādes ķēdi un, treškārt, tām var būt finansiālas sekas. Piemēram, Spānijas Bankas 2022. gada pavasarī publicētajā pētījumā (12

| 4.3. | Papildus tiešajai un netiešajai ietekmei uz uzņēmumu bruto pievienoto vērtību (maržas) ietekme izpaužas arī finansiālās neaizsargātības pieaugumā. Spānijas Bankas ziņojumā ir norādītas visvairāk skartās nozares. Īpaši neaizsargāta ir tādu nozaru grupa, kurām 2023. gadā varētu būt ne tikai pārmērīgas parādsaistības, bet arī negatīva rentabilitāte: mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecība un remonts; sauszemes un cauruļvadu transports; zveja un akvakultūra, lauksaimniecība un lopkopība; tekstilrūpniecība, apģērbu, ādas izstrādājumu un apavu ražošana. |
| --- | --- |

4.3.

Papildus tiešajai un netiešajai ietekmei uz uzņēmumu bruto pievienoto vērtību (maržas) ietekme izpaužas arī finansiālās neaizsargātības pieaugumā. Spānijas Bankas ziņojumā ir norādītas visvairāk skartās nozares. Īpaši neaizsargāta ir tādu nozaru grupa, kurām 2023. gadā varētu būt ne tikai pārmērīgas parādsaistības, bet arī negatīva rentabilitāte: mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecība un remonts; sauszemes un cauruļvadu transports; zveja un akvakultūra, lauksaimniecība un lopkopība; tekstilrūpniecība, apģērbu, ādas izstrādājumu un apavu ražošana.

| 4.4. | Līdz ar pašreizējo dabasgāzes uzkrājumu samazināšanos Eiropā – 2023. gada maijā uzkrātais apjoms bija 68 % (13) – mēs saskarsimies ar papildu problēmām enerģētikas politikas pārvaldībā. No Krievijas iepriekš piegādātās gāzes apjoma un alternatīvo piegādātāju gāzes apjoma starpība vēl nav izlīdzināta, tāpēc ir maz ticams, ka īstermiņā cenas samazināsies. Savukārt pieprasījums ir būtiski samazinājies. Augstās enerģijas cenas samazina mūsu rūpniecības un piegādes ķēžu konkurētspēju, kas savukārt veicina ārpakalpojumu izmantošanu ārpus ES robežām un tādējādi samazina bloka stratēģisko neatkarību. Tas būtiski ietekmē mājsaimniecības, it sevišķi visneaizsargātākās mājsaimniecības, arvien palielinot to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības risks vai kuri atrodas nabadzības situācijā. Tas turpināsies vismaz līdz 2024. gadam (14). Lai risinātu šīs problēmas, EESK iesaka veikt vairākus pasākumus, tostarp piemērot ar finansiālu atbalstu saistītas atrašanās vietas garantijas, īstenot turpmākus nepieciešamos energotaupības un energoefektivitātes pasākumus uzņēmumiem, lai samazinātu pieprasījumu, veikt apjomīgus ieguldījumus un ieviest nepieciešamos fiskālos pamatnosacījumus atjaunīgās enerģijas ražošanas izvēršanai, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā. |
| --- | --- |

4.4.

Līdz ar pašreizējo dabasgāzes uzkrājumu samazināšanos Eiropā – 2023. gada maijā uzkrātais apjoms bija 68 % (13

14

| 4.5. | Tā rezultātā enerģijas izmaksu sprādziena dēļ arvien vairāk uzņēmumu un mājsaimniecību nonāk situācijā, kas potenciāli apdraud to pastāvēšanu. Lai gan ziema ir bijusi samērā silta, nevaram cerēt, ka laikapstākļi mums vienmēr būs labvēlīgi. Tādēļ būtu jāveic pasākumi, kas aizsargātu īpaši neaizsargātas mājsaimniecības, paredzot tām īpašus pasākumus šajā jomā. |
| --- | --- |

4.5.

Tā rezultātā enerģijas izmaksu sprādziena dēļ arvien vairāk uzņēmumu un mājsaimniecību nonāk situācijā, kas potenciāli apdraud to pastāvēšanu. Lai gan ziema ir bijusi samērā silta, nevaram cerēt, ka laikapstākļi mums vienmēr būs labvēlīgi. Tādēļ būtu jāveic pasākumi, kas aizsargātu īpaši neaizsargātas mājsaimniecības, paredzot tām īpašus pasākumus šajā jomā.

| 4.6. | Ņemot vērā milzīgo uzņēmējdarbības izmaksu pieaugumu apvienojumā ar patērētāju atturēšanos tērēt, uzņēmumiem dažos gadījumos var nākties pārvietot savu darbību. Taču to nevarēs darīt uzņēmumi, kas sniedz būtiskus pakalpojumus klientiem un pārējai piegādes ķēdei un kas nevar vienkārši pārtraukt savu darbību enerģijas cenu kāpuma dēļ. |
| --- | --- |

4.6.

Ņemot vērā milzīgo uzņēmējdarbības izmaksu pieaugumu apvienojumā ar patērētāju atturēšanos tērēt, uzņēmumiem dažos gadījumos var nākties pārvietot savu darbību. Taču to nevarēs darīt uzņēmumi, kas sniedz būtiskus pakalpojumus klientiem un pārējai piegādes ķēdei un kas nevar vienkārši pārtraukt savu darbību enerģijas cenu kāpuma dēļ.

| 4.7. | Lai gan Covid-19 pandēmijas laikā daudzas nozares un to darbinieki tika atzīti par nozīmīgiem, pašreizējās enerģētikas krīzes laikā šādas atzīšanas ļoti pietrūkst. Daudzas no šīm nozarēm līdz šim nav saņēmušas dalībvalstu īpašu atbalstu. Uzņēmumi, kas darbojas šajās nozarēs, un to darbinieki ir centušies aizsargāt patērētājus uz savas peļņas rēķina, un viņiem ir grūti novirzīt uz patērētājiem kopējās izmaksas, kas saistītas ar enerģijas rēķinu pārmērīgi lielo pieaugumu. Šāda situācija nevar saglabāties ilgtermiņā. EESK arī uzskata, ka valdības cilvēkus neaizsargā tikpat intensīvi kā pandēmijas laikā. |
| --- | --- |

4.7.

Lai gan Covid-19 pandēmijas laikā daudzas nozares un to darbinieki tika atzīti par nozīmīgiem, pašreizējās enerģētikas krīzes laikā šādas atzīšanas ļoti pietrūkst. Daudzas no šīm nozarēm līdz šim nav saņēmušas dalībvalstu īpašu atbalstu. Uzņēmumi, kas darbojas šajās nozarēs, un to darbinieki ir centušies aizsargāt patērētājus uz savas peļņas rēķina, un viņiem ir grūti novirzīt uz patērētājiem kopējās izmaksas, kas saistītas ar enerģijas rēķinu pārmērīgi lielo pieaugumu. Šāda situācija nevar saglabāties ilgtermiņā. EESK arī uzskata, ka valdības cilvēkus neaizsargā tikpat intensīvi kā pandēmijas laikā.

| 4.8. | Daudzi uzņēmumi pašlaik veic apjomīgus ieguldījumus, kuru mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu un paplašināt piekļuvi atjaunīgai enerģijai. EESK uzskata, ka uzņēmumi var arī rīkoties, lai paātrinātu transporta elektrifikāciju un aizstātu apkurei paredzēto gāzi, jo tiem ir būtiska nozīme enerģētikas pārkārtošanā un ES atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju sasniegšanā līdz 2030. gadam. Lai to panāktu, būs vajadzīgs labvēlīgs tiesiskais regulējums, kurā paredzēta, piemēram, atļauju piešķiršana un cīņa pret atturošām cenām, kas kavē enerģijas ražošanu lielākā apjomā. |
| --- | --- |

4.8.

Daudzi uzņēmumi pašlaik veic apjomīgus ieguldījumus, kuru mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu un paplašināt piekļuvi atjaunīgai enerģijai. EESK uzskata, ka uzņēmumi var arī rīkoties, lai paātrinātu transporta elektrifikāciju un aizstātu apkurei paredzēto gāzi, jo tiem ir būtiska nozīme enerģētikas pārkārtošanā un ES atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju sasniegšanā līdz 2030. gadam. Lai to panāktu, būs vajadzīgs labvēlīgs tiesiskais regulējums, kurā paredzēta, piemēram, atļauju piešķiršana un cīņa pret atturošām cenām, kas kavē enerģijas ražošanu lielākā apjomā.

| 4.9. | EESK uzsver, ka REPowerEU prasības un ēku energoefektivitātes parasības ir svarīgi pielāgot operatoru atbalstam un spējai segt ar apjomīgajiem ieguldījumiem saistītās izmaksas. Šie pasākumi būs svarīgi, lai mazinātu atkarību no fosilā kurināmā, tomēr prasībām ir jābūt saistītām ar publiskā un privātā finansējuma pieejamību. Eiropas Komisijas ilgtermiņa programmā būtu jāiekļauj enerģijas tirgus modeļa atjaunošana ar mērķi novērst turpmākus energoapgādes traucējumus un pārmērīgas cenas, un būtu jāapsver nozarē iesaistītā darbaspēka apmācība. |
| --- | --- |

4.9.

EESK uzsver, ka REPowerEU

Tāpat EESK uzskata, ka abās programmās būtu jāatspoguļo arī praktiskie aspekti, kas saistīti ar iekārtu un kvalificēta darbaspēka pieejamību saistībā ar pienākumu uzstādīt ātras uzlādes stacijas transportlīdzekļiem vai izveidot alternatīvu energoresursu infrastruktūru. Ir jānodrošina, ka līdzekļus, kas izmaksāti saistībā ar jaunajiem priekšlikumiem, var izmantot, lai panāktu, ka šī pārkārtošanās tiek īstenota noteiktajos termiņos.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  ECB pētījums par inflāciju, 2023. gads.

1

(2)  SVF izejvielu cenu indekss. Skatīt https://www.imf.org/en/Research/commodity-prices.

2

(3)  
  Freightos Baltic Index, pieejams saitē: https://fbx.freightos.com/.

3

Freightos Baltic Index

(4)  SVF izejvielu cenu indekss. Skatīt https://www.imf.org/en/Research/commodity-prices.

4

(5)  
  Eurostat. Skatīt: https://ec.europa.eu/.

5

Eurostat

(6)  https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/spring-2023-economic-forecast-improved-outlook-amid-persistent-challenges_en.

6

(7)  

  “Margins and profits of Spanish food retailers in 2022”
  .

7

“Margins and profits of Spanish food retailers in 2022”

(8)  

  “OME Informe Trimestral”
  2023T3 (bde.es).

8

“OME Informe Trimestral”

(9)  ECB pētījums par inflāciju, 2023. gads.

9

(10)  https://www.bde.es/f/webbe/SES/Secciones/Publicaciones/PublicacionesAnuales/InformesAnuales/22/Files/InfAnual_2022_En.pdf.

10

(11)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulas (ES) 2019/943 un (ES) 2019/942, kā arī Direktīvas (ES) 2018/2001 un (ES) 2019/944 groza, lai uzlabotu Savienības elektroenerģijas tirgus modeli” (COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD)) (OV C 293, 18.8.2023., 112. lpp.).

11

(12)  Pieejams saitē: https://www.bde.es/f/webbde/Secciones/Publicaciones/InformesBoletinesRevistas/InformesEstabilidadFinancera/22/IEF_2022_1_Rec1_4.pdf.

12

(13)  Informācija ir pieejama saitē: https://agsi.gie.eu/data-overview/eu.

13

(14)  

  “EIU (2023): Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023”, skatīt saitē: https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erode-europe-competitiveness-in-2023/.

14

“EIU (2023): Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023”,

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/18

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Taupīgs ūdens patēriņš un patērētāju informētība par viņu ūdens patēriņa pēdu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/04)

| Ziņotāja: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Milena ANGELOVA

Milena ANGELOVA

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 190/2/6 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

190/2/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ūdens ir būtiski nepieciešams dzīvībai, videi un ekonomikai, un tādējādi tas ir kopējs labums, kam jābūt ne tikai piekļūstamam un cenas ziņā pieejamam visiem, bet, pats galvenais, šiem resursiem jābūt respektētiem un aizsargātiem. Cilvēku ietekmes un klimata pārmaiņu dēļ ūdens trūkums palielinās gan pasaulē, gan Eiropā, kur ūdens trūkums skar aptuveni 20 % teritorijas un 30 % iedzīvotāju (1). Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē šajā jomā ieviestos visaptverošos ES tiesību aktus (2) un aicina tos ātri un efektīvi īstenot, lai nodrošinātu efektīvu ūdens patēriņu un ikviena ES iedzīvotāja piekļuvi ūdenim. |
| --- | --- |

1.1.

Ūdens ir būtiski nepieciešams dzīvībai, videi un ekonomikai, un tādējādi tas ir kopējs labums, kam jābūt ne tikai piekļūstamam un cenas ziņā pieejamam visiem, bet, pats galvenais, šiem resursiem jābūt respektētiem un aizsargātiem. Cilvēku ietekmes un klimata pārmaiņu dēļ ūdens trūkums palielinās gan pasaulē, gan Eiropā, kur ūdens trūkums skar aptuveni 20 % teritorijas un 30 % iedzīvotāju (1

2

| 1.2. | EESK aicina izstrādāt un nekavējoties īstenot īpašus pasākumus, lai palielinātu informētību par ūdensefektīvu patēriņu un veicinātu tehnoloģiskus jauninājumus ūdens izmantošanas efektivitātes palielināšanai ražošanas sistēmās, kā arī atkritumu daudzuma samazināšanas un reciklēšanas stratēģijas. Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” Komiteja mudina ES un dalībvalstis rīkoties izlēmīgi, lai nodrošinātu, ka visas ieinteresētās personas ievēro noteikumus (3). |
| --- | --- |

1.2.

EESK aicina izstrādāt un nekavējoties īstenot īpašus pasākumus, lai palielinātu informētību par ūdensefektīvu patēriņu un veicinātu tehnoloģiskus jauninājumus ūdens izmantošanas efektivitātes palielināšanai ražošanas sistēmās, kā arī atkritumu daudzuma samazināšanas un reciklēšanas stratēģijas. Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” Komiteja mudina ES un dalībvalstis rīkoties izlēmīgi, lai nodrošinātu, ka visas ieinteresētās personas ievēro noteikumus (3

| 1.3. | EESK uzsver, ka ir ļoti svarīgi informēt patērētājus, veicināt viņu ieinteresētību, viņus iedrošināt un orientēt uz ūdens patēriņa ziņā efektīvu patēriņu. Politikas veidotājiem, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un visām ieinteresētajām personām ir kopīga atbildība skaidri informēt sabiedrību par ūdens vērtību un ūdens izmantojuma pēdu, veicināt ūdens patēriņa ziņā efektīvu iekārtu izmantošanu un stimulēt patērētājus iesaistīties ūdens taupīšanas modeļos un censties panākt pastāvīgu izcilību. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver, ka ir ļoti svarīgi informēt patērētājus, veicināt viņu ieinteresētību, viņus iedrošināt un orientēt uz ūdens patēriņa ziņā efektīvu patēriņu. Politikas veidotājiem, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un visām ieinteresētajām personām ir kopīga atbildība skaidri informēt sabiedrību par ūdens vērtību un ūdens izmantojuma pēdu, veicināt ūdens patēriņa ziņā efektīvu iekārtu izmantošanu un stimulēt patērētājus iesaistīties ūdens taupīšanas modeļos un censties panākt pastāvīgu izcilību.

| 1.4. | EESK aicina ES, dalībvalstis, kompetentās iestādes, ūdensapgādes operatorus un visas procesā iesaistītās puses savas kompetences ietvaros censties pastāvīgi uzlabot ūdens pieejamību, piekļuvi tam un tā patēriņa efektivitāti. Šā procesa būtiski elementi ir labāka dzeramā ūdens resursu aizsardzība, virzība uz apritīgu ūdens patēriņa sistēmu, publiskās ūdensapgādes pakalpojumu nodrošināšana par taisnīgu cenu un ūdens trūkuma novēršana. |
| --- | --- |

1.4.

EESK aicina ES, dalībvalstis, kompetentās iestādes, ūdensapgādes operatorus un visas procesā iesaistītās puses savas kompetences ietvaros censties pastāvīgi uzlabot ūdens pieejamību, piekļuvi tam un tā patēriņa efektivitāti. Šā procesa būtiski elementi ir labāka dzeramā ūdens resursu aizsardzība, virzība uz apritīgu ūdens patēriņa sistēmu, publiskās ūdensapgādes pakalpojumu nodrošināšana par taisnīgu cenu un ūdens trūkuma novēršana.

| 1.5. | EESK ierosina nekavējoties īstenot turpmāk minētos pasākumus, lai uzlabotu ūdens patēriņa efektivitāti un patērētāju informētību par viņu ūdens izmantojuma pēdu un sabiedrībā veicinātu viedu ūdens apsaimniekošanu (4). |
| --- | --- |

1.5.

EESK ierosina nekavējoties īstenot turpmāk minētos pasākumus, lai uzlabotu ūdens patēriņa efektivitāti un patērētāju informētību par viņu ūdens izmantojuma pēdu un sabiedrībā veicinātu viedu ūdens apsaimniekošanu (4

1.5.1.   Pasākumi, kas vērsti uz patērētāju iedrošināšanu un virzīšanu uz ūdensefektīvu patēriņu

Pasākumi, kas vērsti uz patērētāju iedrošināšanu un virzīšanu uz ūdensefektīvu patēriņu

| 1.5.1.1. | Skaidra komunikācija par ūdens vērtību (īsteno kompetentās iestādes, ūdens resursu apsaimniekotāji). Lai izglītotu patērētājus par ūdens un ūdens pakalpojumu vērtību un, reaģējot uz klimata pārmaiņu izraisītām krīzes situācijām (sausums, plūdi) īpaši pievērstos īstermiņa ārkārtas pasākumiem, būtu jāīsteno komunikācijas kampaņas, lai rosinātu mainīt ilgtermiņa ieradumus. Viena svarīga mērķa grupa ir bērni. Dzeramā ūdens izmantošanas aizstāšanai ar netradicionāliem ūdens avotiem būtu jākļūst par normu (piemēram, ja iespējams, dārzu laistīšana, automašīnu mazgāšana u. c. ar savākto lietus ūdeni). |
| --- | --- |

1.5.1.1.

Skaidra komunikācija par ūdens vērtību (īsteno kompetentās iestādes, ūdens resursu apsaimniekotāji

| 1.5.1.2. | Ūdensefektīvu iekārtu/ierīču veicināšana (īsteno ES un dalībvalstis). Privātās mājsaimniecības mūsdienās izmanto daudzas ūdeni patērējošas ierīces/iekārtas. Līdz ar tehnoloģiju attīstību daudzas no tām pēdējo gadu laikā ir ievērojami samazinājušas ūdens patēriņu, atbalstot vispārēju ūdens patēriņa samazināšanās tendenci uz vienu iedzīvotāju. Ir vajadzīgi papildu stimuli, lai motivētu ražotājus turpināt ieviest jauninājumus, kuru mērķis ir uzlabot ūdens izmantošanas efektivitāti, un patērētājus – tos iegādāties un izmantot. Uz visām šādām ierīcēm/iekārtām jābūt ūdens patēriņa marķējumam. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

Ūdensefektīvu iekārtu/ierīču veicināšana (īsteno ES un dalībvalstis

| 1.5.1.3. | Patērētāju informēšana par viņu ūdens izmantojuma pēdu (īsteno ES un dalībvalstis). Faktiskais ūdens patēriņš privātajās mājsaimniecībās krietni pārsniedz dzeramā ūdens patēriņu. Katrs patērētais produkts un pakalpojums satur noteiktu ūdens daudzumu (5), un bieži vien ievērojama daļa no patērētāja ūdens izmantojuma pēdas ir ārpus tā izcelsmes reģiona/valsts vai pat ES. Tāpēc patērētāju izvēle ietekmē reģionālo, valsts un globālo ūdens patēriņu. Ūdens izmantojuma pēda ir efektīvs parametrs izglītojošā aspektā, kas nesen iekļauts arī daudzu skolu komunālo pakalpojumu programmās. Tiešsaistē ir pieejami daudzi izmantojuma pēdas kalkulatori, kuros patērētājs var ievadīt datus un uzzināt savu izmantojuma pēdu. Patērētāji par tiem būtu jāinformē, izmantojot informācijas kampaņas. |
| --- | --- |

1.5.1.3.

Patērētāju informēšana par viņu ūdens izmantojuma pēdu (īsteno ES un dalībvalstis).

5

1.5.2.   Pasākumi, kas vērsti uz ūdens pieejamības, piekļūstamības un efektivitātes uzlabošanu

Pasākumi, kas vērsti uz ūdens pieejamības, piekļūstamības un efektivitātes uzlabošanu

| 1.5.2.1. | Publiskās ūdensapgādes nodrošināšana (īsteno dalībvalstis, ūdensapgādes operatori). Īstenojot holistisku pieeju, būtu jāveic pasākumi, lai uzlabotu dzeramā ūdens apgādes un sadales sistēmas efektivitāti un noturību, vajadzības gadījumā labāk kontrolējot noplūdes, veidojot alternatīvus dzeramā ūdens avotus un veicot citus piemērotus pasākumus. Nolūkā aizsargāt sabiedrības veselību un labjutību dalībvalstīm ir arī jāapsver pasākumi, lai nodrošinātu, ka akūta ūdens trūkuma periodos publiskā ūdensapgāde ir prioritāra salīdzinājumā ar citiem ūdens izmantošanas veidiem. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

Publiskās ūdensapgādes nodrošināšana (īsteno dalībvalstis, ūdensapgādes operatori).

| 1.5.2.2. | Nodrošināt taisnīgu cenu par ūdensapgādes pakalpojumiem, pamatojoties uz izmaksu atgūšanu pilnā apmērā, vienlaikus garantējot pieņemamu cenu neaizsargātām grupām (īsteno kompetentās iestādes). Direktīvā 2000/60/EK noteikts, ka dalībvalstīm jāņem vērā ūdensapgādes pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips, vismaz attiecībā uz rūpniecību, mājsaimniecībām un lauksaimniecību. Saskaņā ar Komisijas un ESAO datiem pilnīga ūdensapgādes pakalpojumu izmaksu atgūšana tiek veikta tikai deviņās dalībvalstīs (6). Vairumā gadījumu tas attiecas tikai uz privātām mājsaimniecībām. Lai gan dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu ūdensapgādes pakalpojumu piekļūstamību un cenas pieņemamību visneaizsargātākajām grupām (7), ir svarīgi, lai ūdens tarifs atspoguļotu ūdensapgādes pakalpojumu faktiskās izmaksas. Tas apvienojumā ar precīzu patēriņa uzskaiti nodrošinās, ka patērētāji labāk apzinās ūdens pakalpojumu izmaksas. Dalībvalstīm būtu jāapspriež iespēja iekasēt maksu, pamatojoties uz “ūdens vērtību”, kas nodrošinātu, ka šis ierobežotais resurss tiek saglabāts arī nākamajām paaudzēm. Ūdens tarifi varētu ietvert cenu signālus, lai palielinātu ūdens izmantošanas efektivitāti. Piemēram, tarifi varētu pieaugt, ja mājsaimniecībā tiek pārsniegts noteikts patēriņa apjoms uz vienu iedzīvotāju vai ja ūdens apgādi apdraud īslaicīgs ūdens trūkums. |
| --- | --- |

1.5.2.2.

Nodrošināt taisnīgu cenu par ūdensapgādes pakalpojumiem, pamatojoties uz izmaksu atgūšanu pilnā apmērā, vienlaikus garantējot pieņemamu cenu neaizsargātām grupām (īsteno kompetentās iestādes)

6

7

| 1.5.2.3. | Efektīva ūdens patēriņa uzskaite, palielinot mērījumu precizitāti (īsteno dalībvalstis, pašvaldības, ūdensapgādes uzņēmumi):






  — | nodrošināt efektīvu ūdens patēriņa mērīšanu ar precīziem ūdens skaitītājiem un ūdens skaitītāju atjaunošanas politiku, lai informētu galalietotājus par faktisko patēriņu; |
| --- | --- | --- |

1.5.2.3.

Efektīva ūdens patēriņa uzskaite, palielinot mērījumu precizitāti (īsteno dalībvalstis, pašvaldības, ūdensapgādes uzņēmumi)

—

nodrošināt efektīvu ūdens patēriņa mērīšanu ar precīziem ūdens skaitītājiem un ūdens skaitītāju atjaunošanas politiku, lai informētu galalietotājus par faktisko patēriņu;

| — | kontrolēt patēriņu no privātām akām, lai ierobežotu ūdens patēriņu tieši no gruntsūdeņiem; |
| --- | --- |

—

kontrolēt patēriņu no privātām akām, lai ierobežotu ūdens patēriņu tieši no gruntsūdeņiem;

| — | izmantot viedo mērīšanu, lai brīdinātu galalietotājus par lielu vai neparastu patēriņu un mazu plūsmas patēriņu, kas var liecināt par iekšēju noplūdi. |
| --- | --- |

—

izmantot viedo mērīšanu, lai brīdinātu galalietotājus par lielu vai neparastu patēriņu un mazu plūsmas patēriņu, kas var liecināt par iekšēju noplūdi.

| 1.5.2.4. | Labāka dzeramā ūdens resursu aizsardzība (īsteno ES un dalībvalstis). Dzeramā ūdens resursi ir jāaizsargā no antropoloģiskā piesārņojuma. Lai to panāktu, ir stingri jāīsteno ES Nulles piesārņojuma rīcības plāns, visām nevēlamajām vielām, kas var nonākt dzeramajā ūdenī, piemērojot piesardzības un kontroles principus izcelsmes vietā atbilstoši principam “piesārņotājs maksā”. Piesārņojuma avots var būt arī rūpnieciskā ražošana (PFAS, farmaceitiskie līdzekļi, dezinfekcijas līdzekļi utt.) vai lauksaimniecībā izmantojamie līdzekļi (pesticīdi, nitrāti). ES pārskata attiecīgos tiesību aktus, kas var novērst piesārņojumu tā rašanās vietā, tostarp Direktīvu 2010/75/ES (8), Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (9), Direktīvu 2009/128/EK (10), Regulu (EK) Nr. 726/2004 (11) un Direktīvu 2001/83/EK (12). Jānodrošina, lai šie turpmākie noteikumi efektīvi aizsargātu mūsu ūdens resursus. |
| --- | --- |

1.5.2.4.

Labāka dzeramā ūdens resursu aizsardzība (īsteno ES un dalībvalstis)

PFAS

8

9

10

11

12

| 1.5.2.5. | Virzība uz ūdens apriti (īsteno ES, dalībvalstis un ūdens operatori). Ūdens izmantošanas efektivitāti var palielināt, izmantojot ūdeni atkārtoti. No vienas puses, privātās mājsaimniecības būtu jāmudina pēc iespējas vākt lietus ūdeni un izmantot to piemērotiem mērķiem, tostarp dārza laistīšanai un tīrīšanas darbiem. No otras puses, ir jāveic efektīvi kontroles pasākumi avota līmenī, lai nodrošinātu, ka mājsaimniecību radītie notekūdeņi nesatur piesārņotājus, kas varētu apdraudēt attīrīto notekūdeņu atkārtotu izmantošanu apūdeņošanai un citiem mērķiem. |
| --- | --- |

1.5.2.5.

Virzība uz ūdens apriti (īsteno ES, dalībvalstis un ūdens operatori)

| 1.5.2.6. | Pielāgošanās klimata pārmaiņām (īsteno dalībvalstis, pašvaldības, notekūdeņu apsaimniekotāji). Reģionus klimata pārmaiņas ietekmē atšķirīgi. Ir svarīgi pielāgot pasākumus vietējiem apstākļiem. Kopumā pilsētplānošana būs jāpārdomā, pārveidojot pilsētas un tajās ieviešot “sūkļu” darbības principu (13). Tas uzlabos pilsētas klimatu, ļaus notecēt lietus ūdenim un samazinās kombinēto kanalizācijas pārplūdes gadījumu skaitu. |
| --- | --- |

1.5.2.6.

Pielāgošanās klimata pārmaiņām (īsteno dalībvalstis, pašvaldības, notekūdeņu apsaimniekotāji)

13

| 1.5.2.7. | Nodrošināt labu pārvaldību (īsteno dalībvalstis, reģioni un pašvaldības). Lai radītu pārmaiņas, ir vajadzīgas skaidras un efektīvas pārvaldības struktūras. Tam vajadzētu stiprināt sadarbību starp visiem dalībniekiem un noteikt atbildību. Pasākumu pamatā jābūt precīzām prognozēm par klimata pārmaiņu ietekmi reģionā un ūdens pieprasījuma modeļu attīstību (lauksaimniecība, rūpniecība, iedzīvotāju skaita tendences utt.) nākamajās desmitgadēs. |
| --- | --- |

1.5.2.7.

Nodrošināt labu pārvaldību (īsteno dalībvalstis, reģioni un pašvaldības)

| 1.5.2.8. | Publiskās iestādes kā līderes (īsteno dalībvalstis, pašvaldības). Publiskajām iestādēm, tostarp Eiropas iestādēm, kas ir atbildīgas gan par politikas pasākumu, gan par praktisko pasākumu izstrādi un īstenošanu, jāuzņemas vadoša loma ūdens izmantojuma pēdas samazināšanā. |
| --- | --- |

1.5.2.8.

Publiskās iestādes kā līderes (īsteno dalībvalstis, pašvaldības)

2.   Pamatinformācija

Pamatinformācija

| 2.1. | Šajā pašiniciatīvas atzinumā, kas ir daļa no EESK 2023. gada pamatiniciatīvas par ūdeni kā svarīgu prioritāti Eiropas un pasaules līmenī, aplūkoti pasākumi, kas jāveic, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu efektīvāku ūdens patēriņu patērētāju līmenī, ņemot vērā vides jautājumus, zināšanu trūkumu un pašreizējo situāciju attiecīgo tehnoloģiju jomā. Tajā paustas idejas par to, kā optimizēt mājsaimniecību ūdens patēriņu un izplūdi, pamatojoties uz visaptverošu redzējumu par patērētāju lomu un viņu vajadzībām attiecībā uz ūdens daudzumu un kvalitāti, un šajā nolūkā ir izteikti konkrēti priekšlikumi. |
| --- | --- |

2.1.

Šajā pašiniciatīvas atzinumā, kas ir daļa no EESK 2023. gada pamatiniciatīvas par ūdeni kā svarīgu prioritāti Eiropas un pasaules līmenī, aplūkoti pasākumi, kas jāveic, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu efektīvāku ūdens patēriņu patērētāju līmenī, ņemot vērā vides jautājumus, zināšanu trūkumu un pašreizējo situāciju attiecīgo tehnoloģiju jomā. Tajā paustas idejas par to, kā optimizēt mājsaimniecību ūdens patēriņu un izplūdi, pamatojoties uz visaptverošu redzējumu par patērētāju lomu un viņu vajadzībām attiecībā uz ūdens daudzumu un kvalitāti, un šajā nolūkā ir izteikti konkrēti priekšlikumi.

| 2.2. | Ūdens ir būtiski nepieciešams dzīvībai, videi un ekonomikai, un tādējādi tas ir kopējs labums, kas ir jārespektē un jāaizsargā. Tomēr Eiropas ūdens resursi ir apdraudēti klimata pārmaiņu dēļ, jo daudzos ūdens baseinos (īpaši Vidusjūrā (14)) kopumā ir samazinājušies nokrišņi un ir ilgāki sausuma periodi, savukārt vairumā reģionu ir spēcīgākas lietusgāzes ar postošiem plūdiem. Turklāt jūras līmeņa paaugstināšanās nozīmē, ka sālsūdens var iekļūt saldūdens nesējslāņos. |
| --- | --- |

2.2.

Ūdens ir būtiski nepieciešams dzīvībai, videi un ekonomikai, un tādējādi tas ir kopējs labums, kas ir jārespektē un jāaizsargā. Tomēr Eiropas ūdens resursi ir apdraudēti klimata pārmaiņu dēļ, jo daudzos ūdens baseinos (īpaši Vidusjūrā (14

| 2.3. | Palielinās līdzsvara trūkums starp vietējo resursu pieejamību un gala lietotāju pieprasījumu pēc ūdens, tā radot ievērojamu ūdens trūkuma risku nākotnē. Lai gan ūdens pieejamību nosaka tādi būtiski faktori kā nokrišņi, ģeogrāfija, klimata tendences un piesārņojums, ūdens patēriņu un pieprasījumu galvenokārt nosaka cilvēka rīcība. Turklāt cilvēku, tostarp privāto mājsaimniecību, darbības ietekmē pieejamo ūdens resursu kvalitāti. Cilvēka radītais ūdens vides piesārņojums samazina izmantojamo ūdens resursu pieejamību un palielina ūdens attīrīšanas izmaksas, kā arī ietekmi uz vidi, ko rada tāda kvalitātes līmeņa nodrošināšana, kas nepieciešams noteiktām darbībām (dzeramais ūdens, rūpnieciska izmantošana, apūdeņošana utt.). Pētījumos (15) konstatēts, ka viens no galvenajiem ūdens piesārņojuma radīto vides katastrofu cēloņiem ir tas, ka trūkst uzlabota ūdens kvalitātes monitoringa ES ūdensobjektos. |
| --- | --- |

2.3.

Palielinās līdzsvara trūkums starp vietējo resursu pieejamību un gala lietotāju pieprasījumu pēc ūdens, tā radot ievērojamu ūdens trūkuma risku nākotnē. Lai gan ūdens pieejamību nosaka tādi būtiski faktori kā nokrišņi, ģeogrāfija, klimata tendences un piesārņojums, ūdens patēriņu un pieprasījumu galvenokārt nosaka cilvēka rīcība. Turklāt cilvēku, tostarp privāto mājsaimniecību, darbības ietekmē pieejamo ūdens resursu kvalitāti. Cilvēka radītais ūdens vides piesārņojums samazina izmantojamo ūdens resursu pieejamību un palielina ūdens attīrīšanas izmaksas, kā arī ietekmi uz vidi, ko rada tāda kvalitātes līmeņa nodrošināšana, kas nepieciešams noteiktām darbībām (dzeramais ūdens, rūpnieciska izmantošana, apūdeņošana utt.). Pētījumos (15

| 2.4. | Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras (EVA) datiem ūdens trūkums katru gadu vidēji ietekmē aptuveni 20 % no Eiropas teritorijas un 30 % no kopējā iedzīvotāju skaita (16). EVA norāda, ka “ūdens trūkums rodas, ja nav pieejams pietiekams ūdens daudzums, lai apmierinātu vides, sabiedrības un ekonomikas vajadzības gan daudzuma, gan kvalitātes ziņā. Ūdens trūkums ir vispārējs termins, kas aptver sausumu, kvantitatīvo deficītu, ūdens kvalitāti un ūdens piekļūstamību” (17). |
| --- | --- |

2.4.

Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras (EVA) datiem ūdens trūkums katru gadu vidēji ietekmē aptuveni 20 % no Eiropas teritorijas un 30 % no kopējā iedzīvotāju skaita (16

17

| 2.5. | Dzeramais ūdens veido aptuveni 10 % no kopējā ūdens patēriņa. Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības vajadzībām tiek patērēti 58 %, bet elektroenerģijas, gāzes, tvaika un gaisa kondicionēšanas vajadzībām – 18 % (18). |
| --- | --- |

2.5.

Dzeramais ūdens veido aptuveni 10 % no kopējā ūdens patēriņa. Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības vajadzībām tiek patērēti 58 %, bet elektroenerģijas, gāzes, tvaika un gaisa kondicionēšanas vajadzībām – 18 % (18

| 2.6. | Ūdens ieguves ziņā dzeramais ūdens veido aptuveni 20 % no kopējā ūdens daudzuma. Ieguve dzesēšanai elektroenerģijas ražošanā (19) (32 %) un lauksaimniecībai (28 %) ir lielākie ieguves kopapjomi gadā (20). |
| --- | --- |

2.6.

Ūdens ieguves ziņā dzeramais ūdens veido aptuveni 20 % no kopējā ūdens daudzuma. Ieguve dzesēšanai elektroenerģijas ražošanā (19

20

| 2.7. | Ņemot vērā, ka ūdens resursu piesārņošana ar barības vielām (slāpekli un fosforu) un daudzām bīstamām vielām (piemēram, vielām ar kumulatīvām kancerogēnām vai mutagēnām īpašībām) rada ievērojamu risku veselībai un videi un ka ūdens attīrīšanai nepieciešamā apstrāde ir dārga un resursietilpīga, EESK aicina ātri īstenot pašlaik spēkā esošos visaptverošos ES tiesību aktus. Tā atkārtoti uzsver, ka ar ES rūpniecības un lauksaimniecības politiku ir jāsamazina piesārņotāju emisijas, vienlaikus atbalstot izaugsmi un konkurētspēju. Tā kā ūdens ir kopējs labums, EESK aicina nodrošināt dzeramā ūdens brīvu pieejamību visiem ES iedzīvotājiem, sabiedriskās vietās izmantojot pieejamas ūdens strūklakas un avotus saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/2184. Minerālūdens atradņu gadījumā būtu jācenšas nodrošināt publiski pieejamu krānu pie avota. |
| --- | --- |

2.7.

Ņemot vērā, ka ūdens resursu piesārņošana ar barības vielām (slāpekli un fosforu) un daudzām bīstamām vielām (piemēram, vielām ar kumulatīvām kancerogēnām vai mutagēnām īpašībām) rada ievērojamu risku veselībai un videi un ka ūdens attīrīšanai nepieciešamā apstrāde ir dārga un resursietilpīga, EESK aicina ātri īstenot pašlaik spēkā esošos visaptverošos ES tiesību aktus. Tā atkārtoti uzsver, ka ar ES rūpniecības un lauksaimniecības politiku ir jāsamazina piesārņotāju emisijas, vienlaikus atbalstot izaugsmi un konkurētspēju. Tā kā ūdens ir kopējs labums, EESK aicina nodrošināt dzeramā ūdens brīvu pieejamību visiem ES iedzīvotājiem, sabiedriskās vietās izmantojot pieejamas ūdens strūklakas un avotus saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/2184. Minerālūdens atradņu gadījumā būtu jācenšas nodrošināt publiski pieejamu krānu pie avota.

| 2.8. | Lai gan šā atzinuma uzmanības centrā galvenokārt ir ūdens resursu patēriņš un pieejamība, tā mērķis ir arī risināt ar kvalitāti saistītas problēmas, jo tās ietekmē šā resursa faktisko izmantojamību. Tādējādi politikas mērķis ir novērst turpmāku pasliktināšanos un aizsargāt un uzlabot ūdens ekosistēmu stāvokli, lai nodrošinātu gruntsūdeņu piesārņojuma pakāpenisku samazināšanu un novērstu turpmāku piesārņojumu. |
| --- | --- |

2.8.

Lai gan šā atzinuma uzmanības centrā galvenokārt ir ūdens resursu patēriņš un pieejamība, tā mērķis ir arī risināt ar kvalitāti saistītas problēmas, jo tās ietekmē šā resursa faktisko izmantojamību. Tādējādi politikas mērķis ir novērst turpmāku pasliktināšanos un aizsargāt un uzlabot ūdens ekosistēmu stāvokli, lai nodrošinātu gruntsūdeņu piesārņojuma pakāpenisku samazināšanu un novērstu turpmāku piesārņojumu.

| 2.9. | Lai garantētu pietiekamu ūdens kvalitāti un daudzumu pašreizējām un nākamajām paaudzēm, ir nepieciešama vispārēja izpratne par visām problēmām un to pamatcēloņiem. Ikvienam iedzīvotājam/patērētājam ir jāapzinās ūdens nozīme un šī ierobežotā resursa vērtība, un ir jānotiek plašai izpratnes veicināšanai par jautājumiem, kas saistīti ar ūdens resursiem, attiecīgi pieņemot pasākumus, sākot no privātā sektora. Šajā nolūkā nesen pieņemtajā Direktīvā (ES) 2020/2184 dalībvalstīm ieteikti pasākumi, lai veicinātu izpratnes vairošanu par dzeramā ūdens kvalitāti un patēriņu. |
| --- | --- |

2.9.

Lai garantētu pietiekamu ūdens kvalitāti un daudzumu pašreizējām un nākamajām paaudzēm, ir nepieciešama vispārēja izpratne par visām problēmām un to pamatcēloņiem. Ikvienam iedzīvotājam/patērētājam ir jāapzinās ūdens nozīme un šī ierobežotā resursa vērtība, un ir jānotiek plašai izpratnes veicināšanai par jautājumiem, kas saistīti ar ūdens resursiem, attiecīgi pieņemot pasākumus, sākot no privātā sektora. Šajā nolūkā nesen pieņemtajā Direktīvā (ES) 2020/2184 dalībvalstīm ieteikti pasākumi, lai veicinātu izpratnes vairošanu par dzeramā ūdens kvalitāti un patēriņu.

| 2.10. | Jāņem vērā vairāki faktori un aspekti, kas tieši un netieši ietekmē mājsaimniecību ūdens patēriņa nozīmi un ietekmi, tostarp šādi:






  — | tieša ūdens patēriņa dažādie mērķi, piemēram, dzeršanai, mazgāšanai, laistīšanai utt.; |
| --- | --- | --- |

2.10.

Jāņem vērā vairāki faktori un aspekti, kas tieši un netieši ietekmē mājsaimniecību ūdens patēriņa nozīmi un ietekmi, tostarp šādi:

—

tieša ūdens patēriņa dažādie mērķi, piemēram, dzeršanai, mazgāšanai, laistīšanai utt.;

| — | tieša ūdens patēriņa vieta, piemēram, mājās, darbā, vaļasprieku norises vietā utt.; |
| --- | --- |

—

tieša ūdens patēriņa vieta, piemēram, mājās, darbā, vaļasprieku norises vietā utt.;

| — | patērētā ūdens veidi, piemēram, gruntsūdeņi, virszemes ūdeņi, atkārtoti izmantotie ūdeņi utt.; |
| --- | --- |

—

patērētā ūdens veidi, piemēram, gruntsūdeņi, virszemes ūdeņi, atkārtoti izmantotie ūdeņi utt.;

| — | netiešais ūdens patēriņš: ūdens, ko izmanto preču un pakalpojumu ražošanai; |
| --- | --- |

—

netiešais ūdens patēriņš: ūdens, ko izmanto preču un pakalpojumu ražošanai;

| — | tiešie notekūdeņi: daudzums un kvalitāte (barības vielas, organiskās vielas, ķīmiskās vielas utt.); |
| --- | --- |

—

tiešie notekūdeņi: daudzums un kvalitāte (barības vielas, organiskās vielas, ķīmiskās vielas utt.);

| — | netiešie notekūdeņi: notekūdeņi, kas rodas, ražojot preces un pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

netiešie notekūdeņi: notekūdeņi, kas rodas, ražojot preces un pakalpojumus;

| — | ģeogrāfiskie ūdens trūkuma un kvalitātes aspekti, kas saistīti gan ar tiešu, gan netiešu patēriņu (sākot ar vietējo un beidzot ar globālo līmeni). |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskie ūdens trūkuma un kvalitātes aspekti, kas saistīti gan ar tiešu, gan netiešu patēriņu (sākot ar vietējo un beidzot ar globālo līmeni).

3.   Ūdens patēriņa rādītāji

Ūdens patēriņa rādītāji

| 3.1. | Lai gan vispārējai pieejai ūdens patēriņa optimizēšanai vajadzētu būt visaptverošai, izmantotajiem rādītājiem vajadzētu būt iespējami nedaudziem un vienkāršiem. Rādītāju skaita palielināšanas vai sarežģītu apkopotu rādītāju (piemēram, izmantojuma pēdas un indeksu) izmantošanas pievienotā vērtība var nebūt augsta salīdzinājumā ar resursiem, kas vajadzīgi to uzraudzībai, analīzei un apstrādei. Tāpēc ir svarīgi atrast visatbilstošākos un ietekmīgākos rādītājus, ņemot vērā vajadzīgās informācijas mērķi. Būtu jānošķir rādītāji, ko ekonomisti/zinātnieki/politikas veidotāji izmanto, lai definētu problēmas, izstrādātu stratēģijas un novērtētu virzību uz noteiktiem mērķiem, un rādītāji, ko izmanto komunikācijā ar patērētājiem. Politikas nolūkos ir svarīgi novērtēt vairākus rādītājus, kas tieši vai netieši saistīti ar ūdens patēriņu un kas ļaus novērtēt politikas efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot parametru uzraudzības konsekvencei un nepārtrauktībai. Rādītāji, ko izmanto EVA, šajā ziņā ir atsauce. |
| --- | --- |

3.1.

Lai gan vispārējai pieejai ūdens patēriņa optimizēšanai vajadzētu būt visaptverošai, izmantotajiem rādītājiem vajadzētu būt iespējami nedaudziem un vienkāršiem. Rādītāju skaita palielināšanas vai sarežģītu apkopotu rādītāju (piemēram, izmantojuma pēdas un indeksu) izmantošanas pievienotā vērtība var nebūt augsta salīdzinājumā ar resursiem, kas vajadzīgi to uzraudzībai, analīzei un apstrādei. Tāpēc ir svarīgi atrast visatbilstošākos un ietekmīgākos rādītājus, ņemot vērā vajadzīgās informācijas mērķi. Būtu jānošķir rādītāji, ko ekonomisti/zinātnieki/politikas veidotāji izmanto, lai definētu problēmas, izstrādātu stratēģijas un novērtētu virzību uz noteiktiem mērķiem, un rādītāji, ko izmanto komunikācijā ar patērētājiem. Politikas nolūkos ir svarīgi novērtēt vairākus rādītājus, kas tieši vai netieši saistīti ar ūdens patēriņu un kas ļaus novērtēt politikas efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot parametru uzraudzības konsekvencei un nepārtrauktībai. Rādītāji, ko izmanto EVA, šajā ziņā ir atsauce.

| 3.2. | EVA rādītāju izstrādes pamatā bija vajadzība noteikt dažus politikas jomā svarīgus rādītājus, kas ir stabili (bet ne statiski) laikā un var sniegt atbildes uz atsevišķiem prioritāriem jautājumiem (vides, sociāliem, ekonomiskiem u. c.). |
| --- | --- |

3.2.

EVA rādītāju izstrādes pamatā bija vajadzība noteikt dažus politikas jomā svarīgus rādītājus, kas ir stabili (bet ne statiski) laikā un var sniegt atbildes uz atsevišķiem prioritāriem jautājumiem (vides, sociāliem, ekonomiskiem u. c.).

| 3.3. | Visbūtiskākais rādītājs, lai novērtētu ūdens patēriņu patērētāju (privātu mājsaimniecību) līmenī, ir ūdens patēriņš litros uz vienu iedzīvotāju dienā (L/cap/d). Pieejamie dati uzrāda lielas atšķirības diapazonā no 77 līdz 220 l/cap/d (21). |
| --- | --- |

3.3.

Visbūtiskākais rādītājs, lai novērtētu ūdens patēriņu patērētāju (privātu mājsaimniecību) līmenī, ir ūdens patēriņš litros uz vienu iedzīvotāju dienā (L/cap/d). Pieejamie dati uzrāda lielas atšķirības diapazonā no 77 līdz 220 l/cap/d (21

| 3.4. | Pasākumos, kuru mērķis ir veicināt ūdensefektīvu patēriņu, jāaplūko viss ūdens cikls un jāietver gan kvalitatīvie, gan kvantitatīvie aspekti. Tajos būtu ne tikai jāaplūko dzeramā ūdens ieguve/patēriņš, bet arī jāietver ūdens aprites (ūdens atkārtotas izmantošanas) priekšrocības un jāveido izpratne par to, ka ūdens ir ietverts arī patērētajos produktos un pakalpojumos. Tas palīdzēs privātām mājsaimniecībām labāk izprast savu patēriņa izvēļu ietekmi uz ūdens resursu kvalitāti un daudzumu savā reģionā, valstī un visā pasaulē. Tas arī palīdzēs iedzīvotājiem attīstīt izpratnes kultūru par visiem viņu individuālā ūdens patēriņa modeļa aspektiem gan sadzīvē, gan citur un saprast, kā padarīt patēriņu efektīvu. Pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, palīdzot izvēlēties un īstenot stratēģijas, lai palielinātu patēriņa efektivitāti un lietderību. |
| --- | --- |

3.4.

Pasākumos, kuru mērķis ir veicināt ūdensefektīvu patēriņu, jāaplūko viss ūdens cikls un jāietver gan kvalitatīvie, gan kvantitatīvie aspekti. Tajos būtu ne tikai jāaplūko dzeramā ūdens ieguve/patēriņš, bet arī jāietver ūdens aprites (ūdens atkārtotas izmantošanas) priekšrocības un jāveido izpratne par to, ka ūdens ir ietverts arī patērētajos produktos un pakalpojumos. Tas palīdzēs privātām mājsaimniecībām labāk izprast savu patēriņa izvēļu ietekmi uz ūdens resursu kvalitāti un daudzumu savā reģionā, valstī un visā pasaulē. Tas arī palīdzēs iedzīvotājiem attīstīt izpratnes kultūru par visiem viņu individuālā ūdens patēriņa modeļa aspektiem gan sadzīvē, gan citur un saprast, kā padarīt patēriņu efektīvu. Pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, palīdzot izvēlēties un īstenot stratēģijas, lai palielinātu patēriņa efektivitāti un lietderību.

| 3.5. | Lai gan ūdensefektīvs patēriņš ir nepieciešams visās Eiropas daļās, steidzamība ir lielāka apgabalos, kas cieš no ūdens trūkuma vai biežākiem sausuma gadījumiem. Ūdensapgādes sistēmas efektivitāte būtu jāiekļauj vispārējā stratēģijā, lai nodrošinātu holistisku pieeju. Iespējamie risinājumi būtu jārod arī tālredzīgākās ūdens piegādātāju stratēģijās, tostarp piegādes sistēmas riska novērtējumā un riska pārvaldībā, noplūžu pārvaldībā, alternatīvos ūdens avotos utt. |
| --- | --- |

3.5.

Lai gan ūdensefektīvs patēriņš ir nepieciešams visās Eiropas daļās, steidzamība ir lielāka apgabalos, kas cieš no ūdens trūkuma vai biežākiem sausuma gadījumiem. Ūdensapgādes sistēmas efektivitāte būtu jāiekļauj vispārējā stratēģijā, lai nodrošinātu holistisku pieeju. Iespējamie risinājumi būtu jārod arī tālredzīgākās ūdens piegādātāju stratēģijās, tostarp piegādes sistēmas riska novērtējumā un riska pārvaldībā, noplūžu pārvaldībā, alternatīvos ūdens avotos utt.

| 3.6. | Lai gan teorijā tiek ierosināts izmantot daudzus citus rādītājus (ūdens joma tam ir ļoti piemērota), būtu jāņem vērā, ka ne tikai papildu datu meklējumi, bet arī to apstiprināšana un izplatīšana ietver ievērojamu darbu. Šādas papildu darbības ir ne tikai Eiropas centrālo struktūru, bet arī dalībvalstu un to attiecīgo aģentūru vai uzņēmumu kompetencē, kuri meklē un sagatavo šādus datus. Vēl viena vijole jau tā lielā orķestrī ne vienmēr uzlabo mūzikas kvalitāti. Tāpēc jaunu rādītāju pievienošanas vietā būtu vēlams pēc iespējas labāk izmantot esošos. |
| --- | --- |

3.6.

Lai gan teorijā tiek ierosināts izmantot daudzus citus rādītājus (ūdens joma tam ir ļoti piemērota), būtu jāņem vērā, ka ne tikai papildu datu meklējumi, bet arī to apstiprināšana un izplatīšana ietver ievērojamu darbu. Šādas papildu darbības ir ne tikai Eiropas centrālo struktūru, bet arī dalībvalstu un to attiecīgo aģentūru vai uzņēmumu kompetencē, kuri meklē un sagatavo šādus datus. Vēl viena vijole jau tā lielā orķestrī ne vienmēr uzlabo mūzikas kvalitāti. Tāpēc jaunu rādītāju pievienošanas vietā būtu vēlams pēc iespējas labāk izmantot esošos.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  EVA ziņojums Nr. 12/2021 par ūdens resursiem visā Eiropā un cīņu ar ūdens trūkumu (atjaunināts novērtējums), 2021. gads.

1

ūdens resursiem visā Eiropā un cīņu ar ūdens trūkumu (atjaunināts novērtējums)

(2)  Pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, Ūdens pamatdirektīva, Dzeramā ūdens direktīva, Ūdens atkalizmantošanas regula u.c.

2

(3)  Piemēram, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/IP_14_1151 un https://www.politico.eu/article/italy-biggest-steel-mill-mockery-eu-environmental-rules/.

3

(4)  https://watereurope.eu/wp-content/uploads/WE-Water-Vision-2023_online.pdf.

4

(5)  Ūdens izmantojuma pēdas tīkls, Ūdens izmantojuma pēdas novērtējums, skatīts 2023. gada 22. maijā.

5

(6)  ESAO, Vispārīga piezīme par izmaksu atgūšanu, 2022. gada aprīlis.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 435, 23.12.2020., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

9

REACH

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK (2009. gada 21. oktobris), ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

12

(13)  
  “Pilsētas ar “sūkļu” darbības principu ir pilsētu teritorijas ar bagātīgām dabas teritorijām, piemēram, kokiem, ezeriem un parkiem, vai citām atbilstošām konstrukcijām, kas paredzētas lietus absorbēšanai un plūdu novēršanai” https://climatechampions.unfccc.int/what-are-sponge-cities-and-how-can-they-prevent-floods/, skatīts 2023. gada 7. jūnijā.

13

(14)  Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumā (jaunā nodaļa, 4. dokuments: Vidusjūras reģions. Publicēts izdevumā Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability) pausts, ka Vidusjūras reģions ir “karstais punkts” savstarpēji cieši saistītiem klimata riskiem.

14

Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability

(15)  EVA, Piesārņojums Eiropas upēs.

15

(16)  EVA ziņojums Nr. 12/2021 par ūdens resursiem visā Eiropā un cīņu ar ūdens trūkumu (atjaunināts novērtējums), 2021. gads.

16

ūdens resursiem visā Eiropā un cīņu ar ūdens trūkumu (atjaunināts novērtējums)

(17)  Turpat.

17

(18)  Eiropas Revīzijas palāta, Īpašais ziņojums 12/2021, Princips “piesārņotājs maksā” ES vides politikas jomās un darbībās nav piemērots konsekventi (tā pamatā ir EVA dati).

18

Princips “piesārņotājs maksā” ES vides politikas jomās un darbībās nav piemērots konsekventi

(19)  Tomēr nav īpaši skaidrs, kā resursu pieejamību ietekmē ūdens izmantošana dzesēšanas iekārtās. Parasti ūdens tiek ņemts no virszemes ūdenstilpēm vai no jūras, un parasti viss (vai gandrīz viss) tiek arī atgriezts šajās ūdenstilpēs.

19

(20)  EVA, Ūdens ieguve pēc avota un ekonomikas nozares, 2022. gada 1. jūnijs.

20

Ūdens ieguve pēc avota un ekonomikas nozares

(21)  
  Eureau, “Ūdenssaimniecības pakalpojumu pārvaldība Eiropā”, 2020.

21

Eureau

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/24

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana”

(izpētes atzinums)

(2023/C 349/05)

| Ziņotāja: | Antje Sabine GERSTEIN |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Antje Sabine GERSTEIN

Antje Sabine GERSTEIN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 20.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 196/1/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 20.1.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

196/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Eiropas Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanas sākumpunkts galvenokārt ir iespēja izmantot jaunas digitālā marķējuma tehnoloģijas, jaunas šķiedru tehnoloģijas, kā arī jaunas reciklēšanas tehnoloģijas un to klasifikāciju, tādējādi atzīstot jauno, plašo ES tekstilizstrādājumu tiesisko regulējumu kopumā. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Eiropas Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanas sākumpunkts galvenokārt ir iespēja izmantot jaunas digitālā marķējuma tehnoloģijas, jaunas šķiedru tehnoloģijas, kā arī jaunas reciklēšanas tehnoloģijas un to klasifikāciju, tādējādi atzīstot jauno, plašo ES tekstilizstrādājumu tiesisko regulējumu kopumā.

| 1.2. | Patērētājiem ir atšķirīgas vēlmes attiecībā uz to, cik detalizētai vajadzētu būt tekstilizstrādājumu etiķetei. Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanai jāattaisno šīs dažādās cerības, pirmām kārtām piedāvājot pamatinformāciju un viegli saprotamu informāciju un vienlaikus nodrošinot iespēju piekļūt sīkākai informācijai. |
| --- | --- |

1.2.

Patērētājiem ir atšķirīgas vēlmes attiecībā uz to, cik detalizētai vajadzētu būt tekstilizstrādājumu etiķetei. Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanai jāattaisno šīs dažādās cerības, pirmām kārtām piedāvājot pamatinformāciju un viegli saprotamu informāciju un vienlaikus nodrošinot iespēju piekļūt sīkākai informācijai.

| 1.3. | Ņemot vērā to, ka tekstilrūpniecība ir viena no globalizētākajām nozarēm, EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas Komisija censtos visā ES un pasaules līmenī saskaņot marķēšanas prasības attiecībā uz izcelsmes norādēm, kopšanas instrukcijām, izmēru un šķiedru sastāvu. |
| --- | --- |

1.3.

Ņemot vērā to, ka tekstilrūpniecība ir viena no globalizētākajām nozarēm, EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas Komisija censtos visā ES un pasaules līmenī saskaņot marķēšanas prasības attiecībā uz izcelsmes norādēm, kopšanas instrukcijām, izmēru un šķiedru sastāvu.

| 1.4. | EESK aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā MVU īpašās vajadzības šajā nozarē. Lai novērstu turpmāku ražošanas pārcelšanu uz ārzemēm un ņemot vērā to, ka nozarē visā ES ir nodarbināti 1,3 miljoni darbinieku, jaunajām Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas prasībām ir jānodrošina pietiekama elastība, lai apmierinātu MVU vajadzības un spējas, tādējādi ne tikai saglabājot nodarbinātību un prasmes šajā ekonomikas nozarē, bet arī turpmāk attīstoties. |
| --- | --- |

1.4.

EESK aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā MVU īpašās vajadzības šajā nozarē. Lai novērstu turpmāku ražošanas pārcelšanu uz ārzemēm un ņemot vērā to, ka nozarē visā ES ir nodarbināti 1,3 miljoni darbinieku, jaunajām Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas prasībām ir jānodrošina pietiekama elastība, lai apmierinātu MVU vajadzības un spējas, tādējādi ne tikai saglabājot nodarbinātību un prasmes šajā ekonomikas nozarē, bet arī turpmāk attīstoties.

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģijā tika paziņots par Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas (Regula (ES) Nr. 1007/2011 (1)) pārskatīšanu, lai noteiktu, ka uz tekstilizstrādājumiem, ko pārdod ES tirgū, ir jābūt marķējumam, kurā skaidri norādīts šķiedru sastāvs un dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, kas nav tekstilmateriāli. Šīs pārskatīšanas ietvaros stratēģijā minēta iespēja ieviest obligātu prasību atklāt cita veida informāciju, piemēram, ilgtspējas un apritīguma parametrus, produktu izmēru un attiecīgā gadījumā valsti, kurā notiek ražošanas procesi (“ražots ...”). |
| --- | --- |

2.1.

ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģijā tika paziņots par Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas (Regula (ES) Nr. 1007/2011 (1

| 2.2. | Šajā atzinumā EESK izskata iespējas paplašināt pašreizējās regulas darbības jomu tā, lai varētu pārskatīt dažus elementus, kas jau uzskaitīti regulas 24. pantā, un citus ilgtspējas un apritīguma parametrus saskaņā ar pašreizējiem tiesību aktu priekšlikumiem, piemēram, tiesību akta priekšlikumu par ekodizaina prasībām ilgtspējīgiem produktiem. Lai nodrošinātu pareizu, precīzu un skaidru informāciju, atzinumā tiks ņemta vērā rūpniecības perspektīva, tostarp izmaksas un uzlabota informācijas apmaiņa vērtību ķēdē, kā arī patērētāju perspektīva. |
| --- | --- |

2.2.

Šajā atzinumā EESK izskata iespējas paplašināt pašreizējās regulas darbības jomu tā, lai varētu pārskatīt dažus elementus, kas jau uzskaitīti regulas 24. pantā, un citus ilgtspējas un apritīguma parametrus saskaņā ar pašreizējiem tiesību aktu priekšlikumiem, piemēram, tiesību akta priekšlikumu par ekodizaina prasībām ilgtspējīgiem produktiem. Lai nodrošinātu pareizu, precīzu un skaidru informāciju, atzinumā tiks ņemta vērā rūpniecības perspektīva, tostarp izmaksas un uzlabota informācijas apmaiņa vērtību ķēdē, kā arī patērētāju perspektīva.

| 2.3. | EESK atbalsta Eiropas Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru galvenā uzmanība tiek pievērsta iespējai izmantot jaunas digitālā marķējuma tehnoloģijas, jaunas šķiedru tehnoloģijas, kā arī jaunas reciklēšanas tehnoloģijas un to klasificēšanu, tādējādi atzīstot vispārējo, jauno un plašo ES tiesisko regulējumu tekstilizstrādājumu jomā, tostarp Eiropas Komisijas ierosināto Zaļuma norāžu iniciatīvu (2). |
| --- | --- |

2.3.

EESK atbalsta Eiropas Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru galvenā uzmanība tiek pievērsta iespējai izmantot jaunas digitālā marķējuma tehnoloģijas, jaunas šķiedru tehnoloģijas, kā arī jaunas reciklēšanas tehnoloģijas un to klasificēšanu, tādējādi atzīstot vispārējo, jauno un plašo ES tiesisko regulējumu tekstilizstrādājumu jomā, tostarp Eiropas Komisijas ierosināto Zaļuma norāžu iniciatīvu (2

| 2.4. | Šajā saistībā EESK uzsver, ka daudzi tekstilrūpniecības nozares aspekti jau ir aplūkoti ļoti sarežģītos horizontālos regulējuma priekšlikumos, kas lielākoties jau ir likumdošanas procesā. Uzņēmumu sociālā atbildība un ar darbaspēku saistīti jautājumi ir aplūkoti direktīvā par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un regulā par piespiedu darbu. Patērētāju iespēju palielināšanas direktīva un direktīva par vidiskuma prasībām drīz reglamentēs informāciju attiecībā uz ilgtspējas prasībām, savukārt pārskatītajā Atkritumu pamatdirektīvā tiks aplūkoti pamatjēdzieni, kas saistīti ar apsaimniekošanu pēc kalpošanas laika beigām. |
| --- | --- |

2.4.

Šajā saistībā EESK uzsver, ka daudzi tekstilrūpniecības nozares aspekti jau ir aplūkoti ļoti sarežģītos horizontālos regulējuma priekšlikumos, kas lielākoties jau ir likumdošanas procesā. Uzņēmumu sociālā atbildība un ar darbaspēku saistīti jautājumi ir aplūkoti direktīvā par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un regulā par piespiedu darbu. Patērētāju iespēju palielināšanas direktīva un direktīva par vidiskuma prasībām drīz reglamentēs informāciju attiecībā uz ilgtspējas prasībām, savukārt pārskatītajā Atkritumu pamatdirektīvā tiks aplūkoti pamatjēdzieni, kas saistīti ar apsaimniekošanu pēc kalpošanas laika beigām.

| 2.5. | Patērētājiem ir atšķirīgas vēlmes attiecībā uz to, cik detalizētai vajadzētu būt tekstilizstrādājumu etiķetei. Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanai jāattaisno šīs dažādās cerības, pirmām kārtām piedāvājot pamatinformāciju un viegli saprotamu informāciju un vienlaikus nodrošinot iespēju piekļūt sīkākai informācijai (piemēram, brīvprātīgi sniedzot standartizētu informāciju par ražošanas procesu). |
| --- | --- |

2.5.

Patērētājiem ir atšķirīgas vēlmes attiecībā uz to, cik detalizētai vajadzētu būt tekstilizstrādājumu etiķetei. Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanai jāattaisno šīs dažādās cerības, pirmām kārtām piedāvājot pamatinformāciju un viegli saprotamu informāciju un vienlaikus nodrošinot iespēju piekļūt sīkākai informācijai (piemēram, brīvprātīgi sniedzot standartizētu informāciju par ražošanas procesu).

| 2.6. | EESK norāda, ka Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana ir REFIT iniciatīva ar skaidru mērķi padarīt ES tiesību aktus vienkāršākus, piemērotus mērķim un lētākus uzņēmumiem un patērētājiem. Attiecībā uz uzņēmumiem tam jāietver atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazināšana, kā arī regulējuma skaidrība un konsekvence. Attiecībā uz patērētājiem ir vajadzīga precīza, visaptveroša un salīdzināma informācija par tekstilizstrādājumiem. EESK uzsver, cik svarīga ir maksimāla saskaņošana, lai palīdzētu nozarei sekmīgi pāriet uz visaptverošu apritīgumu. |
| --- | --- |

2.6.

EESK norāda, ka Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana ir REFIT

| 2.7. | EESK aicina steidzami rīkoties attiecībā uz šķiedru klasifikācijas sistēmu, jo pašreizējā sistēma nav pietiekami elastīga un neņem vērā tādu inovatīvo šķiedru izstrādi, kurām nereti ir mazāka ietekme uz vidi nekā tradicionālajām šķiedrām. Daudziem jaunu šķiedru ražotājiem šī pašreizējā situācija rada vilšanos, jo viņi nevar precīzi marķēt savas šķiedras. Turklāt šīs jaunās šķiedras vēl nevar norādīt uz tekstilizstrādājumu etiķetēm, un tādējādi to identificēšana reciklētājiem joprojām ir milzīgs izaicinājums, kas pašlaik kavē apritīgumu šajā nozarē. EESK norāda, ka šī regulējuma nepilnība negatīvi ietekmē arī patērētāju uztveri, jo daži produkti patiesībā varētu būt daudz ilgtspējīgāki, nekā norādīts pašreizējā marķējumā. |
| --- | --- |

2.7.

EESK aicina steidzami rīkoties attiecībā uz šķiedru klasifikācijas sistēmu, jo pašreizējā sistēma nav pietiekami elastīga un neņem vērā tādu inovatīvo šķiedru izstrādi, kurām nereti ir mazāka ietekme uz vidi nekā tradicionālajām šķiedrām. Daudziem jaunu šķiedru ražotājiem šī pašreizējā situācija rada vilšanos, jo viņi nevar precīzi marķēt savas šķiedras. Turklāt šīs jaunās šķiedras vēl nevar norādīt uz tekstilizstrādājumu etiķetēm, un tādējādi to identificēšana reciklētājiem joprojām ir milzīgs izaicinājums, kas pašlaik kavē apritīgumu šajā nozarē. EESK norāda, ka šī regulējuma nepilnība negatīvi ietekmē arī patērētāju uztveri, jo daži produkti patiesībā varētu būt daudz ilgtspējīgāki, nekā norādīts pašreizējā marķējumā.

| 2.8. | EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas Komisija censtos visā ES un visā pasaulē saskaņot marķēšanas prasības attiecībā uz izcelsmes norādēm, kopšanas instrukcijām, izmēru un šķiedru sastāvu. Tekstilrūpniecība ir viena no globalizētākajām nozarēm. Katrā vietā izgatavotie apģērbi ir paredzēti vairākiem ģeogrāfiskiem apgabaliem visā pasaulē (ES, ASV u. c.) ar daudzām atšķirīgām marķēšanas prasībām (3). Vajadzības gadījumā jāapsver iespēja ieviest vispārējas marķēšanas prasības un vispārējus saskaņotus standartus. |
| --- | --- |

2.8.

EESK uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas Komisija censtos visā ES un visā pasaulē saskaņot marķēšanas prasības attiecībā uz izcelsmes norādēm, kopšanas instrukcijām, izmēru un šķiedru sastāvu. Tekstilrūpniecība ir viena no globalizētākajām nozarēm. Katrā vietā izgatavotie apģērbi ir paredzēti vairākiem ģeogrāfiskiem apgabaliem visā pasaulē (ES, ASV u. c.) ar daudzām atšķirīgām marķēšanas prasībām (3

| 2.9. | Prasība pēc maksimālas saskaņošanas ir saistīta ar skaidru EESK politisko prasību novērst turpmāku iekšējā tirgus apdraudēšanu, jo šķiet, ka dalībvalstīs arvien vairāk atšķiras prasības attiecībā uz marķēšanu. Tāpēc EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas Komisija ierosinātu Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanu, un ir īstais brīdis to darīt, jo 2023. gadā tiek svinēta arī vienotā tirgus 30. gadadiena. |
| --- | --- |

2.9.

Prasība pēc maksimālas saskaņošanas ir saistīta ar skaidru EESK politisko prasību novērst turpmāku iekšējā tirgus apdraudēšanu, jo šķiet, ka dalībvalstīs arvien vairāk atšķiras prasības attiecībā uz marķēšanu. Tāpēc EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas Komisija ierosinātu Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanu, un ir īstais brīdis to darīt, jo 2023. gadā tiek svinēta arī vienotā tirgus 30. gadadiena.

| 2.10. | EESK aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā MVU īpašās vajadzības šajā nozarē. Lai novērstu turpmāku ražošanas pārcelšanu uz ārzemēm un ņemot vērā to, ka nozare visā ES nodrošina darbvietas 1,3 miljoniem darbinieku (4), jaunajām Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas prasībām ir jānodrošina pietiekama elastība, lai apmierinātu MVU vajadzības un atbilstu spējām, tādējādi ne tikai saglabājot nodarbinātību un prasmes šajā ekonomikas nozarē, bet arī turpmāk attīstoties. Piemēram, sertifikācijas iestādes veikta vispārēja atbilstības kontrole nav īstenojama MVU gadījumā, taču MVU ir rūpnieciskās tekstilizstrādājumu ražošanas pamats Eiropas Savienībā. Saprātīga pieeja būtu paredzēt sava veida “pašsertifikācijas” procedūras, piemēram, Lēmuma Nr. 768/2008/EK (5) II pielikumā izklāstīto iekšējo ražošanas kontroli, saskaņā ar kuru MVU informē patērētājus un sniedz tiem garantijas. |
| --- | --- |

2.10.

EESK aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā MVU īpašās vajadzības šajā nozarē. Lai novērstu turpmāku ražošanas pārcelšanu uz ārzemēm un ņemot vērā to, ka nozare visā ES nodrošina darbvietas 1,3 miljoniem darbinieku (4

5

3.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

3.1.   Šķiedru klasifikācija

Šķiedru klasifikācija

| 3.1.1. | Pēdējos gados tekstilrūpniecībā ir izstrādātas vairākas jaunas šķiedras, kam ir mazāka vidiskā pēda salīdzinājumā ar tradicionālākiem šķiedru variantiem. Lai gan šo materiālu pamatā var būt līdzīgas izejvielas, to ražošanas tehnoloģija un īpašības bieži vien ievērojami atšķiras no tradicionālajās šķiedrās izmantotajām. Jaunās šķiedras pašlaik nav atzītas esošajās vispārīgajās šķiedru klasifikācijās, kas minētas I pielikumā. Līdz ar to novatoriskos šķiedru veidus klasificē ar dažādiem šķiedru nosaukumiem vai kā “citas šķiedras”. Ņemot vērā zaļo un aprites pārkārtošanos, pārskatītajai Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulai būtu jāļauj I pielikumā atzīt šķiedras ar atšķirīgām īpašībām. Paredzamā Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana būtu labāk jāpielāgo, lai atspoguļotu dinamisko progresu novatorisku šķiedru jomā. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pēdējos gados tekstilrūpniecībā ir izstrādātas vairākas jaunas šķiedras, kam ir mazāka vidiskā pēda salīdzinājumā ar tradicionālākiem šķiedru variantiem. Lai gan šo materiālu pamatā var būt līdzīgas izejvielas, to ražošanas tehnoloģija un īpašības bieži vien ievērojami atšķiras no tradicionālajās šķiedrās izmantotajām. Jaunās šķiedras pašlaik nav atzītas esošajās vispārīgajās šķiedru klasifikācijās, kas minētas I pielikumā. Līdz ar to novatoriskos šķiedru veidus klasificē ar dažādiem šķiedru nosaukumiem vai kā “citas šķiedras”. Ņemot vērā zaļo un aprites pārkārtošanos, pārskatītajai Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulai būtu jāļauj I pielikumā atzīt šķiedras ar atšķirīgām īpašībām. Paredzamā Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana būtu labāk jāpielāgo, lai atspoguļotu dinamisko progresu novatorisku šķiedru jomā.

| 3.1.2. | Plašs jauno šķiedru veidu klāsts ar atšķirīgām īpašībām jau ir tuvs komercializācijai vai kļūs pieejams tirgū nākotnē. Tomēr pašreizējais I pielikuma atjaunināšanas process pieteikuma iesniedzējiem ir nepārredzams un neskaidrs. Tāpēc EESK iesaka ES iestādēm izvērtēt un pārdomāt, kā atjaunināšanas procesu padarīt pārredzamāku un tehniski precīzāku. |
| --- | --- |

3.1.2.

Plašs jauno šķiedru veidu klāsts ar atšķirīgām īpašībām jau ir tuvs komercializācijai vai kļūs pieejams tirgū nākotnē. Tomēr pašreizējais I pielikuma atjaunināšanas process pieteikuma iesniedzējiem ir nepārredzams un neskaidrs. Tāpēc EESK iesaka ES iestādēm izvērtēt un pārdomāt, kā atjaunināšanas procesu padarīt pārredzamāku un tehniski precīzāku.

3.2.   Šķiedru sastāva pielaides robeža

Šķiedru sastāva pielaides robeža

| 3.2.1. | Ņemot vērā pāreju uz aprites ekonomiku, tekstilrūpniecība apģērbu ražošanā arvien vairāk izmanto reciklētas šķiedras un materiālus. Pašreizējā regula nav īsti piemērota, lai precīzi marķētu šķiedru sastāvu, kurā ir reciklēts saturs, un tas kavē pāreju uz aprites ekonomiku. 20. panta 3. punkts pieļauj ne vairāk kā 3 % novirzi starp etiķetē norādīto šķiedru saturu un šķiedru sastāvu, kas noteikts, pamatojoties uz iestādes veiktu testēšanu. Tomēr pašreizējā tekstilizstrādājumu šķirošanas un reciklēšanas tehnoloģiju attīstība tehniskajā ziņā rada šķiedru sastāva izmaiņas, kas dažkārt pārsniedz 3 % pielaides līmeni. Tas ir tāpēc, ka, it sevišķi mehāniski reciklējot, nav iespējams pilnībā nodrošināt, ka reciklēšanai paredzētajās izejvielās nav citu tekstilmateriālu piemaisījumu. Tādēļ pārskatītajā Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā ir jāizpēta iespēja noteikt augstāku pielaides robežu. Pamatojoties uz ekspertu sniegto informāciju, EESK iesaka noteikt jaunu līmeni 3–5 % apmērā. Paaugstinot pielaides līmeni, būtu jāņem vērā tikai esošie reciklēšanas tehnoloģiju ierobežojumi, un tam nevajadzētu attaisnot sliktu ražošanas praksi. Neliels pielaides līmeņa paaugstinājums ir apsveicams solis, lai novērstu šķēršļus reciklētu materiālu izmantošanai apģērbu ražošanā. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ņemot vērā pāreju uz aprites ekonomiku, tekstilrūpniecība apģērbu ražošanā arvien vairāk izmanto reciklētas šķiedras un materiālus. Pašreizējā regula nav īsti piemērota, lai precīzi marķētu šķiedru sastāvu, kurā ir reciklēts saturs, un tas kavē pāreju uz aprites ekonomiku. 20. panta 3. punkts pieļauj ne vairāk kā 3 % novirzi starp etiķetē norādīto šķiedru saturu un šķiedru sastāvu, kas noteikts, pamatojoties uz iestādes veiktu testēšanu. Tomēr pašreizējā tekstilizstrādājumu šķirošanas un reciklēšanas tehnoloģiju attīstība tehniskajā ziņā rada šķiedru sastāva izmaiņas, kas dažkārt pārsniedz 3 % pielaides līmeni. Tas ir tāpēc, ka, it sevišķi mehāniski reciklējot, nav iespējams pilnībā nodrošināt, ka reciklēšanai paredzētajās izejvielās nav citu tekstilmateriālu piemaisījumu. Tādēļ pārskatītajā Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā ir jāizpēta iespēja noteikt augstāku pielaides robežu. Pamatojoties uz ekspertu sniegto informāciju, EESK iesaka noteikt jaunu līmeni 3–5 % apmērā. Paaugstinot pielaides līmeni, būtu jāņem vērā tikai esošie reciklēšanas tehnoloģiju ierobežojumi, un tam nevajadzētu attaisnot sliktu ražošanas praksi. Neliels pielaides līmeņa paaugstinājums ir apsveicams solis, lai novērstu šķēršļus reciklētu materiālu izmantošanai apģērbu ražošanā.

3.3.   Saskaņošana ar pasaules standartiem un procesiem

Saskaņošana ar pasaules standartiem un procesiem

3.3.1.   Testēšanas standartu saskaņošana

Testēšanas standartu saskaņošana

| 3.3.1.1. | Tekstilrūpniecība ir ļoti globāla nozare, kurā bieži piemēro starptautiskos standartus. Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana ir iespēja, kā šķiedru sastāva testēšanas metodes saskaņot ar pasaules standartiem. Pašlaik saskaņā ar 19. pantu šķiedru sastāvu testēšanai ir atļauti tikai ES (EN) standarti. Vairumā gadījumu EN standarti ir ļoti līdzīgi starptautiskajiem ISO standartiem, tomēr nelielas metožu parametru atšķirības rada nesakritības starp ISO un EN testa rezultātiem. Ņemot vērā to, ka šajā nozarē vērtības ķēdes ir globālas, nozarē plaši piemēro ISO standartus un dod tiem priekšroku. Tādēļ uzņēmumiem ir jāveic pastiprināta Eiropas tirgum paredzēto produktu testēšana, kas ievērojami palielina izmaksas. Tāpēc EESK iesaka pārskatītajā Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā pieņemt ISO standartus kā akceptētus testēšanas standartus. Turklāt EESK atzīst pašreizējos lielos inovācijas panākumus saistībā ar jaunām šķiedru sastāva noteikšanas metodēm. Eiropas Komisijai šis progress būtu jāņem vērā, pārskatot Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulu. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Tekstilrūpniecība ir ļoti globāla nozare, kurā bieži piemēro starptautiskos standartus. Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšana ir iespēja, kā šķiedru sastāva testēšanas metodes saskaņot ar pasaules standartiem. Pašlaik saskaņā ar 19. pantu šķiedru sastāvu testēšanai ir atļauti tikai ES (EN) standarti. Vairumā gadījumu EN standarti ir ļoti līdzīgi starptautiskajiem ISO standartiem, tomēr nelielas metožu parametru atšķirības rada nesakritības starp ISO un EN testa rezultātiem. Ņemot vērā to, ka šajā nozarē vērtības ķēdes ir globālas, nozarē plaši piemēro ISO standartus un dod tiem priekšroku. Tādēļ uzņēmumiem ir jāveic pastiprināta Eiropas tirgum paredzēto produktu testēšana, kas ievērojami palielina izmaksas. Tāpēc EESK iesaka pārskatītajā Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā pieņemt ISO standartus kā akceptētus testēšanas standartus. Turklāt EESK atzīst pašreizējos lielos inovācijas panākumus saistībā ar jaunām šķiedru sastāva noteikšanas metodēm. Eiropas Komisijai šis progress būtu jāņem vērā, pārskatot Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulu.

3.3.2.   Saskaņošana ar starptautiskajiem standartiem un tirdzniecības noteikumiem

Saskaņošana ar starptautiskajiem standartiem un tirdzniecības noteikumiem

| 3.3.2.1. | EESK atbalsta ideju, ka Tekstilizstrādājumu marķēšanas regula jāpārveido par saskaņotu standartu noteikumu kopumu attiecībā uz virkni prasību (jauno šķiedru klasifikācija, šķiedru sastāva testēšana, izmēra noteikšana, kopšanas instrukcijas). Cik vien iespējams, šiem standartiem vajadzētu būt globāliem. Tādējādi marķēšanas prasības tiktu vairāk saskaņotas gan vienotajā tirgū, gan ar pārējo pasauli. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

EESK atbalsta ideju, ka Tekstilizstrādājumu marķēšanas regula jāpārveido par saskaņotu standartu noteikumu kopumu attiecībā uz virkni prasību (jauno šķiedru klasifikācija, šķiedru sastāva testēšana, izmēra noteikšana, kopšanas instrukcijas). Cik vien iespējams, šiem standartiem vajadzētu būt globāliem. Tādējādi marķēšanas prasības tiktu vairāk saskaņotas gan vienotajā tirgū, gan ar pārējo pasauli.

| 3.3.2.2. | Ņemot vērā tekstilrūpniecības nozares globālo mērogu, ir būtiski Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanas laikā apsvērt starptautisku saskaņošanu un sadarbību. Eiropas Komisijai būtu jānodrošina saskaņotība ar Pasaules Muitas organizāciju un ar pašreizējo HS kodu pārskatīšanu, kā arī ar starptautisko standartu izmantošanas saistībām, kas noteiktas PTO Nolīgumā par tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Ņemot vērā tekstilrūpniecības nozares globālo mērogu, ir būtiski Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas pārskatīšanas laikā apsvērt starptautisku saskaņošanu un sadarbību. Eiropas Komisijai būtu jānodrošina saskaņotība ar Pasaules Muitas organizāciju un ar pašreizējo HS kodu pārskatīšanu, kā arī ar starptautisko standartu izmantošanas saistībām, kas noteiktas PTO Nolīgumā par tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem.

3.4.   Digitālais marķējums

Digitālais marķējums

| 3.4.1. | EESK ļoti atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir paredzējusi ar pārskatīto Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulu digitalizēt sastāva etiķeti. Turklāt saistībā ar Produktu ilgtspējas ekodizaina regulu EESK atzinīgi vērtē digitālās marķēšanas un patērētāju informēšanas iniciatīvas, piemēram, digitālo produkta pasi. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija saskaņotu šīs digitālās iniciatīvas ar mērķi izveidot harmonisku un efektīvu politikas satvaru. |
| --- | --- |

3.4.1.

EESK ļoti atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir paredzējusi ar pārskatīto Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulu digitalizēt sastāva etiķeti. Turklāt saistībā ar Produktu ilgtspējas ekodizaina regulu EESK atzinīgi vērtē digitālās marķēšanas un patērētāju informēšanas iniciatīvas, piemēram, digitālo produkta pasi. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija saskaņotu šīs digitālās iniciatīvas ar mērķi izveidot harmonisku un efektīvu politikas satvaru.

| 3.4.2. | Pašlaik fiziskās etiķetes vairāku iemeslu dēļ nav tik efektīvas, cik būtu vēlams. Etiķetes bieži vien tiek nogrieztas pēc produktu iegādes. Teksts uz etiķetēm var izbalēt atkārtotu veļas mazgāšanas ciklu dēļ. Turklāt lielu fizisko etiķešu izgatavošana dažādās valodās ir dārga un veicina plastmasas atkritumu rašanos. Teksts ir rakstīts maziem burtiem, un tas ir tulkots vairākās valodās, tādēļ arī ir apgrūtināta patērētāju izpratne. |
| --- | --- |

3.4.2.

Pašlaik fiziskās etiķetes vairāku iemeslu dēļ nav tik efektīvas, cik būtu vēlams. Etiķetes bieži vien tiek nogrieztas pēc produktu iegādes. Teksts uz etiķetēm var izbalēt atkārtotu veļas mazgāšanas ciklu dēļ. Turklāt lielu fizisko etiķešu izgatavošana dažādās valodās ir dārga un veicina plastmasas atkritumu rašanos. Teksts ir rakstīts maziem burtiem, un tas ir tulkots vairākās valodās, tādēļ arī ir apgrūtināta patērētāju izpratne.

| 3.4.3. | Digitālas etiķetes atvieglotu uzņēmumu situāciju, kā arī uzlabotu informācijas sniegšanu patērētājiem, piedāvājot viņiem skaidru tekstu attiecīgajās valodās. Joprojām ir nepieciešams sniegt informāciju tādiem patērētājiem, kam trūkst tehnisko prasmju, tomēr iespējas pastāv, piemēram, tirdzniecības vietā informācijas sniegšana pēc pieprasījuma. Lai produkts būtu izturīgs, nenomazgājams “datu nesēja” tipa marķējums var garantēt vieglu piekļuvi digitālajai informācijai. |
| --- | --- |

3.4.3.

Digitālas etiķetes atvieglotu uzņēmumu situāciju, kā arī uzlabotu informācijas sniegšanu patērētājiem, piedāvājot viņiem skaidru tekstu attiecīgajās valodās. Joprojām ir nepieciešams sniegt informāciju tādiem patērētājiem, kam trūkst tehnisko prasmju, tomēr iespējas pastāv, piemēram, tirdzniecības vietā informācijas sniegšana pēc pieprasījuma. Lai produkts būtu izturīgs, nenomazgājams “datu nesēja” tipa marķējums var garantēt vieglu piekļuvi digitālajai informācijai.

| 3.4.4. | Pat ja Komisija nolemj atstāt zināmu informāciju uz fiziskajām etiķetēm, šādas pieejas mērķim tomēr vajadzētu būt ievērojamai etiķetes izmēra samazināšanai. EESK atbalsta Komisijas viedokli, ka fizisko etiķešu vai digitālās informācijas fizisko nesēju noņemšanu vajadzētu padarīt grūtāku. Neabrazīvas marķēšanas metodes jau ir pieejamas. Metodēm, ar kurām apgrūtina etiķešu noņemšanu, būtu jānodrošina informācijas noturība (piemēram, informāciju, kas uzdrukāta tieši uz materiāla, var nomazgāt), un tās nedrīkstētu mazināt produkta funkcionalitāti (piemēram, pilnīga etiķetes uzšūšana uz apģērba varētu mazināt tā funkcionalitāti). |
| --- | --- |

3.4.4.

Pat ja Komisija nolemj atstāt zināmu informāciju uz fiziskajām etiķetēm, šādas pieejas mērķim tomēr vajadzētu būt ievērojamai etiķetes izmēra samazināšanai. EESK atbalsta Komisijas viedokli, ka fizisko etiķešu vai digitālās informācijas fizisko nesēju noņemšanu vajadzētu padarīt grūtāku. Neabrazīvas marķēšanas metodes jau ir pieejamas. Metodēm, ar kurām apgrūtina etiķešu noņemšanu, būtu jānodrošina informācijas noturība (piemēram, informāciju, kas uzdrukāta tieši uz materiāla, var nomazgāt), un tās nedrīkstētu mazināt produkta funkcionalitāti (piemēram, pilnīga etiķetes uzšūšana uz apģērba varētu mazināt tā funkcionalitāti).

| 3.4.5. | Eiropas Komisijai būtu jānovērtē, kā pārskatītajā Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā var piemērot digitālo produkta pasi saistībā ar digitālo marķējumu. Lai nodrošinātu konsekvenci un atvieglotu īstenošanu, Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā paredzēto digitālo marķējumu varētu izvietot arī uz tā paša datu nesēja, uz kura izvietota digitālā produkta pase. |
| --- | --- |

3.4.5.

Eiropas Komisijai būtu jānovērtē, kā pārskatītajā Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā var piemērot digitālo produkta pasi saistībā ar digitālo marķējumu. Lai nodrošinātu konsekvenci un atvieglotu īstenošanu, Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā paredzēto digitālo marķējumu varētu izvietot arī uz tā paša datu nesēja, uz kura izvietota digitālā produkta pase.

3.5.   Dažu produktu veidu atbrīvojums no marķēšanas

Dažu produktu veidu atbrīvojums no marķēšanas

| 3.5.1. | Pašreizējās Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas V pielikums paredz 42 tekstilizstrādājumu veidus atbrīvot no marķēšanas pienākuma. Tie ir nelieli priekšmeti (piemēram, rokaspulksteņu siksnas), kuriem marķējuma pievienošana samazinātu ražojuma funkcionalitāti. Tomēr no saraksta neizriet skaidri norādījumi par to, kā uzņēmējiem būtu jāmarķē produkti, kas nav uzskaitīti V pielikumā, bet kuru funkcionalitāti arī ierobežo marķējums. EESK iesaka pārskatītajā regulā radīt skaidrību par to, kā pareizi marķēt produktus (piemēram, garās zeķes un citas zeķes), ja obligāta marķēšana negatīvi ietekmē produkta funkcionalitāti. Piemēram, pašreizējo sarakstu varētu aizstāt ar tādu produktu definīciju, uz kuriem neattiecas obligāta marķēšana. |
| --- | --- |

3.5.1.

Pašreizējās Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulas V pielikums paredz 42 tekstilizstrādājumu veidus atbrīvot no marķēšanas pienākuma. Tie ir nelieli priekšmeti (piemēram, rokaspulksteņu siksnas), kuriem marķējuma pievienošana samazinātu ražojuma funkcionalitāti. Tomēr no saraksta neizriet skaidri norādījumi par to, kā uzņēmējiem būtu jāmarķē produkti, kas nav uzskaitīti V pielikumā, bet kuru funkcionalitāti arī ierobežo marķējums. EESK iesaka pārskatītajā regulā radīt skaidrību par to, kā pareizi marķēt produktus (piemēram, garās zeķes un citas zeķes), ja obligāta marķēšana negatīvi ietekmē produkta funkcionalitāti. Piemēram, pašreizējo sarakstu varētu aizstāt ar tādu produktu definīciju, uz kuriem neattiecas obligāta marķēšana.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1007/2011 (2011. gada 27. septembris) par tekstilšķiedru nosaukumiem un par tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva etiķetēšanu un marķēšanu saistībā ar tiem, un par Padomes Direktīvas 73/44/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/73/EK un 2008/121/EK atcelšanu (OV L 272, 18.10.2011., 1. lpp.).

1

(2)  COM(2023) 166 final – 2023/0085(COD).

2

(3)  Šādu prasību piemēri ir Kanādas Tekstilizstrādājumu marķēšanas un reklāmas noteikumi (TLAR) un ASV Tekstilšķiedras izstrādājumu identifikācijas likums.

3

TLAR

(4)  https://euratex.eu/wp-content/uploads/EURATEX_FactsKey_Figures_2022rev-1.pdf.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.).

5

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/28

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 349/06)

| Ziņotājs: | Miguel Ángel CABRA DE LUNA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

| Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | Vēstule, 8.12.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 21.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 189/01/02 |

Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

Vēstule, 8.12.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

21.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

189/01/02

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Demogrāfiskās problēmas, ar kurām saskaras Eiropas sabiedrība, ir jārisina, izmantojot politikas pasākumus, kas vērsti uz paradigmas maiņu, palielinot vecāka gadagājuma cilvēku pamanāmību un atsakoties no aprūpes pieejas, lai koncentrētos uz viņu iespēju nodrošināšanu un vecumam piesaistītu uzskatu izskaušanu. Lai risinātu pašreizējās demogrāfiskās problēmas, ir jālikvidē šķēršļi un jāizmanto iespējas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu. |
| --- | --- |

1.1.

Demogrāfiskās problēmas, ar kurām saskaras Eiropas sabiedrība, ir jārisina, izmantojot politikas pasākumus, kas vērsti uz paradigmas maiņu, palielinot vecāka gadagājuma cilvēku pamanāmību un atsakoties no aprūpes pieejas, lai koncentrētos uz viņu iespēju nodrošināšanu un vecumam piesaistītu uzskatu izskaušanu. Lai risinātu pašreizējās demogrāfiskās problēmas, ir jālikvidē šķēršļi un jāizmanto iespējas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu.

| 1.2. | Vecāka gadagājuma cilvēki joprojām saskaras ar augstu bezdarba līmeni, būtisku diskriminācijas un izolācijas risku un nevienlīdzību piekļuvē pienācīgiem ienākumiem, kas kavē aktīvas vecumdienas. Tā kā gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā joprojām ir zemāks par vidējo, ir vajadzīgi pasākumi, lai pielāgotu darbvietas, nodrošinātu apmācību un veicinātu nodarbinātību līdz oficiālajam pensionēšanās vecumam. |
| --- | --- |

1.2.

Vecāka gadagājuma cilvēki joprojām saskaras ar augstu bezdarba līmeni, būtisku diskriminācijas un izolācijas risku un nevienlīdzību piekļuvē pienācīgiem ienākumiem, kas kavē aktīvas vecumdienas. Tā kā gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā joprojām ir zemāks par vidējo, ir vajadzīgi pasākumi, lai pielāgotu darbvietas, nodrošinātu apmācību un veicinātu nodarbinātību līdz oficiālajam pensionēšanās vecumam.

| 1.3. | Veselības aprūpes, profilakses un izglītošanas par veselību sistēmas ir galvenie faktori, kas paildzina ilgmūžību labā psiholoģiskajā un fiziskajā stāvoklī. Šajā ziņā piekļuve – it īpaši savam mājoklim un apkārtnei – ir izšķirošs faktors, lai novērstu traumas un kaitējumu, kas izraisa atkarību, fiziskus un garīgus traucējumus un kavē aktīvu un veselīgu dzīvesveidu (1). |
| --- | --- |

1.3.

Veselības aprūpes, profilakses un izglītošanas par veselību sistēmas ir galvenie faktori, kas paildzina ilgmūžību labā psiholoģiskajā un fiziskajā stāvoklī. Šajā ziņā piekļuve – it īpaši savam mājoklim un apkārtnei – ir izšķirošs faktors, lai novērstu traumas un kaitējumu, kas izraisa atkarību, fiziskus un garīgus traucējumus un kavē aktīvu un veselīgu dzīvesveidu (1

| 1.4. | Lai atbalstītu labu veselību vecumdienās un aktīvas vecumdienas, ir vajadzīgi ieguldījumi pētniecībā, attīstībā un inovācijā, tostarp tādu tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu attīstīšanā, kas būtu visiem pieejami un atbilstu daudzām un dažādām vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām. |
| --- | --- |

1.4.

Lai atbalstītu labu veselību vecumdienās un aktīvas vecumdienas, ir vajadzīgi ieguldījumi pētniecībā, attīstībā un inovācijā, tostarp tādu tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu attīstīšanā, kas būtu visiem pieejami un atbilstu daudzām un dažādām vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām.

| 1.5. | Eiropas Komisija 2021. gada 27. janvārī nāca klajā ar Zaļo grāmatu par novecošanu. Viens no lielākajiem trūkumiem Komisijas Zaļajā grāmatā ir tas, ka tajā vecums un vecāka gadagājuma cilvēki tiek aplūkoti saistībā ar izdevumiem vai izmaksām sabiedrībai, neņemot vērā nedz sociālos un ekonomiskos ieguvumus, ko sniegs vecāka gadagājuma cilvēku aktīvāka iesaiste, nedz arī novecošanas emocionālo dimensiju. |
| --- | --- |

1.5.

Eiropas Komisija 2021. gada 27. janvārī nāca klajā ar Zaļo grāmatu par novecošanu. Viens no lielākajiem trūkumiem Komisijas Zaļajā grāmatā ir tas, ka tajā vecums un vecāka gadagājuma cilvēki tiek aplūkoti saistībā ar izdevumiem vai izmaksām sabiedrībai, neņemot vērā nedz sociālos un ekonomiskos ieguvumus, ko sniegs vecāka gadagājuma cilvēku aktīvāka iesaiste, nedz arī novecošanas emocionālo dimensiju.

| 1.6. | Tā kā līdz šim nav ierosināta visaptveroša politika attiecībā uz novecošanu vai politika, kas būtu vērsta tikai uz vecāka gadagājuma cilvēkiem, Eiropas Savienībai ir jāpieņem jauna Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuras pamatmērķi būtu aizsargāt visas viņu tiesības, kā arī viņu pilnīgu līdzdalību sabiedrībā un ekonomikā. Jauna Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem veicinātu nepieciešamo pieejas maiņu, pievēršoties pašreizējām un nākotnes rīcībpolitikām attiecībā uz novecošanu un vecāka gadagājuma cilvēkiem. |
| --- | --- |

1.6.

Tā kā līdz šim nav ierosināta visaptveroša politika attiecībā uz novecošanu vai politika, kas būtu vērsta tikai uz vecāka gadagājuma cilvēkiem, Eiropas Savienībai ir jāpieņem jauna Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuras pamatmērķi būtu aizsargāt visas viņu tiesības, kā arī viņu pilnīgu līdzdalību sabiedrībā un ekonomikā. Jauna Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem veicinātu nepieciešamo pieejas maiņu, pievēršoties pašreizējām un nākotnes rīcībpolitikām attiecībā uz novecošanu un vecāka gadagājuma cilvēkiem.

| 1.7. | Minētajā stratēģijā būs ietverti priekšlikumi un pasākumi tādās jomās kā līdztiesība un nediskriminācija, dzimumu dimensija, tiesības un to pieejamība, līdzdalība sabiedrībā, nodarbinātība, izglītība un apmācība, pienācīgi ienākumi un sociālā iekļaušana. Šajā saistībā dalībvalstis izstrādās valstu plānus, iekļaujot konkrētus mērķus un rādītājus. |
| --- | --- |

1.7.

Minētajā stratēģijā būs ietverti priekšlikumi un pasākumi tādās jomās kā līdztiesība un nediskriminācija, dzimumu dimensija, tiesības un to pieejamība, līdzdalība sabiedrībā, nodarbinātība, izglītība un apmācība, pienācīgi ienākumi un sociālā iekļaušana. Šajā saistībā dalībvalstis izstrādās valstu plānus, iekļaujot konkrētus mērķus un rādītājus.

| 1.8. | EESK aicina Eiropas Komisiju līdz pašreizējā pilnvaru termiņa beigām steidzami nākt klajā ar jauno stratēģiju, ko atbalstītu Garantija vecāka gadagājuma cilvēkiem (līdzīgi Garantijai jauniešiem vai Garantijai bērniem), kas kalpotu par instrumentu jaunās stratēģijas īstenošanai. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina Eiropas Komisiju līdz pašreizējā pilnvaru termiņa beigām steidzami nākt klajā ar jauno stratēģiju, ko atbalstītu Garantija vecāka gadagājuma cilvēkiem

| 1.9. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt jaunu Garantiju, kas ļautu dalībvalstīm izmantot dažādas ES finansēšanas struktūras, piemēram, Eiropas Sociālo fondu Plus, programmām vecāka gadagājuma cilvēku atbalstam, kā arī iekļaut demogrāfiju kā noteicošu elementu Eiropas pusgada procesā un konkrētām valstīm adresēto ieteikumu formulēšanā. |
| --- | --- |

1.9.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt jaunu Garantiju, kas ļautu dalībvalstīm izmantot dažādas ES finansēšanas struktūras, piemēram, Eiropas Sociālo fondu Plus, programmām vecāka gadagājuma cilvēku atbalstam, kā arī iekļaut demogrāfiju kā noteicošu elementu Eiropas pusgada procesā un konkrētām valstīm adresēto ieteikumu formulēšanā.

| 1.10. | EESK mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis steidzami izstrādāt, sagatavot, parakstīt, īstenot un uzraudzīt Eiropas deklarāciju par vecāka gadagājuma cilvēkiem, lai atspoguļotu apņemšanos pašreizējā 2019.–2024. gada pilnvaru termiņā izstrādāt Eiropas stratēģiju vecāka gadagājuma cilvēkiem. |
| --- | --- |

1.10.

EESK mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis steidzami izstrādāt, sagatavot, parakstīt, īstenot un uzraudzīt Eiropas deklarāciju par vecāka gadagājuma cilvēkiem, lai atspoguļotu apņemšanos pašreizējā 2019.–2024. gada pilnvaru termiņā izstrādāt Eiropas stratēģiju vecāka gadagājuma cilvēkiem.

| 1.11. | Kā minēts EESK atzinumā Ceļā uz jaunu aprūpes modeli vecāka gadagājuma cilvēkiem: Covid-19 pandēmijā gūtā pieredze (2), EESK aicina Eiropas Komisiju iedibināt Eiropas Veco cilvēku gadu, tādējādi atzīstot vecāka gadagājuma cilvēku pamattiesības un to pieejamību un apliecinot viņu ieguldījumu sabiedrībā. |
| --- | --- |

1.11.

Kā minēts EESK atzinumā Ceļā uz jaunu aprūpes modeli vecāka gadagājuma cilvēkiem: Covid-19 pandēmijā gūtā pieredze

2

| 1.12. | EESK uzsver sociālo partneru un sociālā dialoga lomu saskaņā ar Eiropas sociālo partneru autonomo pamatnolīgumu par aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritāti (3). |
| --- | --- |

1.12.

EESK uzsver sociālo partneru un sociālā dialoga lomu saskaņā ar Eiropas sociālo partneru autonomo pamatnolīgumu par aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritāti

3

| 1.13. | EESK mudina apspriesties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, it īpaši ar vecāka gadagājuma cilvēku organizācijām, to sabiedrotajām un profesionālajām organizācijām, kas tās atbalsta, kā arī ar līdztiesības organizācijām, personu ar invaliditāti pārstāvjiem, pakalpojumu sniedzējiem, sociālās ekonomikas organizācijām u. c. |
| --- | --- |

1.13.

EESK mudina apspriesties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, it īpaši ar vecāka gadagājuma cilvēku organizācijām, to sabiedrotajām un profesionālajām organizācijām, kas tās atbalsta, kā arī ar līdztiesības organizācijām, personu ar invaliditāti pārstāvjiem, pakalpojumu sniedzējiem, sociālās ekonomikas organizācijām u. c.

| 1.14. | EESK aicina izmantot publiskā un privātā sektora partnerības kā papildu līdzekli, lai atraisītu vecāka gadagājuma cilvēku aktīvas līdzdalības potenciālu tādās jomās kā kultūra, izglītība, sports, tūrisms u. c. |
| --- | --- |

1.14.

EESK aicina izmantot publiskā un privātā sektora partnerības kā papildu līdzekli, lai atraisītu vecāka gadagājuma cilvēku aktīvas līdzdalības potenciālu tādās jomās kā kultūra, izglītība, sports, tūrisms u. c.

| 1.15. | Lai veicinātu labas prakses apmaiņu, tehnisko apmācību un konkrētus pasākumus stratēģijas darbības jomās, EESK aicina izveidot Eiropas Vecāka gadagājuma cilvēku, novecošanas un demogrāfisko jautājumu aģentūru (4). |
| --- | --- |

1.15.

Lai veicinātu labas prakses apmaiņu, tehnisko apmācību un konkrētus pasākumus stratēģijas darbības jomās, EESK aicina izveidot Eiropas Vecāka gadagājuma cilvēku, novecošanas un demogrāfisko jautājumu aģentūru (4

| 1.16. | EESK aicina koordinēt vecāka gadagājuma cilvēku ombudus starp dalībvalstīm, kā arī starp administrāciju un privāto sektoru. Tie var palīdzēt vecāka gadagājuma cilvēkiem saskarsmē ar publiskajām iestādēm, izskatīt sūdzības par diskrimināciju vecuma dēļ, atvieglot piekļuvi pamatpakalpojumiem un garantēt minimālos ienākumus vecāka gadagājuma cilvēkiem (5). |
| --- | --- |

1.16.

EESK aicina koordinēt vecāka gadagājuma cilvēku ombudus starp dalībvalstīm, kā arī starp administrāciju un privāto sektoru. Tie var palīdzēt vecāka gadagājuma cilvēkiem saskarsmē ar publiskajām iestādēm, izskatīt sūdzības par diskrimināciju vecuma dēļ, atvieglot piekļuvi pamatpakalpojumiem un garantēt minimālos ienākumus vecāka gadagājuma cilvēkiem (5

| 1.17. | Starptautiskā līmenī EESK mudina pieņemt ANO Konvenciju par vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām, lai nodrošinātu vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesību ievērošanu, par piemēru ņemot ANO Konvenciju par bērna tiesībām vai Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (6), nodrošinot aktīvu līdzdalību pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas pārstāv vecāka gadagājuma cilvēkus, un attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.17.

Starptautiskā līmenī EESK mudina pieņemt ANO Konvenciju par vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām, lai nodrošinātu vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesību ievērošanu, par piemēru ņemot ANO Konvenciju par bērna tiesībām vai Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (6

| 1.18. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Eiropas Komisijas Tiesiskuma ĢD nodaļa, kura nodarbojas ar līdztiesības un ar vecumu saistītas diskriminācijas aizlieguma jautājumiem. EESK mudina Komisiju izveidot ar novecošanu un demogrāfiskajām problēmām saistītu jautājumu grupu, kas koordinēs rīcībpolitikas saistībā ar vecāka gadagājuma cilvēkiem. |
| --- | --- |

1.18.

EESK atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Eiropas Komisijas Tiesiskuma ĢD nodaļa, kura nodarbojas ar līdztiesības un ar vecumu saistītas diskriminācijas aizlieguma jautājumiem. EESK mudina Komisiju izveidot ar novecošanu un demogrāfiskajām problēmām saistītu jautājumu grupu, kas koordinēs rīcībpolitikas saistībā ar vecāka gadagājuma cilvēkiem.

| 1.19. | Lai atbalstītu visus minētos pasākumus un atspoguļotu EESK atbalstu vecāka gadagājuma cilvēku politikas attīstībai, EESK atzīst, ka ir lietderīgi apsvērt tādas ad hoc grupas izveidi, kuras uzdevums būtu virzīt iniciatīvas, kas saistītas ar novecošanas jautājumiem, demogrāfiskajām problēmām un iespējām, kā teikts EESK atzinumā “Ceļā uz jaunu aprūpes modeli veciem cilvēkiem: Covid-19 pandēmijā gūtā pieredze” (7). |
| --- | --- |

1.19.

Lai atbalstītu visus minētos pasākumus un atspoguļotu EESK atbalstu vecāka gadagājuma cilvēku politikas attīstībai, EESK atzīst, ka ir lietderīgi apsvērt tādas ad hoc

7

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Demogrāfiskā problēma (ilgmūžības palielināšanās un dzimstības samazināšanās pēdējās desmitgadēs) ir sabiedrības nākotnes pārkārtošanas galvenais jautājums līdztekus klimata pārmaiņām un tehnoloģiskajai revolūcijai, kas saistīta ar mākslīgo intelektu. |
| --- | --- |

2.1.

Demogrāfiskā problēma (ilgmūžības palielināšanās un dzimstības samazināšanās pēdējās desmitgadēs) ir sabiedrības nākotnes pārkārtošanas galvenais jautājums līdztekus klimata pārmaiņām un tehnoloģiskajai revolūcijai, kas saistīta ar mākslīgo intelektu.

| 2.2. | Tiek lēsts, ka to ES valstu iedzīvotāju skaits, kas vecāki par 65 gadiem, no 90,5 miljoniem 2019. gada sākumā pieaugs līdz 129,8 miljoniem 2050. gadā. Šajā laikposmā 75–84 gadus vecu cilvēku skaits ES pieaugs par 56,1 %, savukārt 65–74 gadus vecu cilvēku skaits pieaugs par 16,6 %. Tiek lēsts, ka 2050. gadā Eiropas Savienībā būs par 13,5 % mazāk cilvēku vecumā līdz 55 gadiem. |
| --- | --- |

2.2.

Tiek lēsts, ka to ES valstu iedzīvotāju skaits, kas vecāki par 65 gadiem, no 90,5 miljoniem 2019. gada sākumā pieaugs līdz 129,8 miljoniem 2050. gadā. Šajā laikposmā 75–84 gadus vecu cilvēku skaits ES pieaugs par 56,1 %, savukārt 65–74 gadus vecu cilvēku skaits pieaugs par 16,6 %. Tiek lēsts, ka 2050. gadā Eiropas Savienībā būs par 13,5 % mazāk cilvēku vecumā līdz 55 gadiem.

| 2.3. | Tomēr vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā joprojām ir zemāks par vidējo. 2019. gadā bija nodarbināts tikai 59,1 % personu vecumā no 55 līdz 64 gadiem salīdzinājumā ar 73,1 % no visiem 20–64 gadus veciem cilvēkiem. Cilvēkiem pirms pensionēšanās vecuma (55–64 gadi) ir viens no augstākajiem nabadzības un sociālās atstumtības rādītājiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.3.

Tomēr vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā joprojām ir zemāks par vidējo. 2019. gadā bija nodarbināts tikai 59,1 % personu vecumā no 55 līdz 64 gadiem salīdzinājumā ar 73,1 % no visiem 20–64 gadus veciem cilvēkiem. Cilvēkiem pirms pensionēšanās vecuma (55–64 gadi) ir viens no augstākajiem nabadzības un sociālās atstumtības rādītājiem Eiropas Savienībā.

| 2.4. | Vidējais pensionēšanās vecums Eiropas Savienībā ir aptuveni 65 gadi, un vidējais paredzamais mūža ilgums ir aptuveni 84 gadi, kas nozīmē, ka vairums cilvēku pēc pensionēšanās dzīvo aptuveni divdesmit gadus. Tāpēc līdzās labai veselībai ir jāveicina ilgmūžība. |
| --- | --- |

2.4.

Vidējais pensionēšanās vecums Eiropas Savienībā ir aptuveni 65 gadi, un vidējais paredzamais mūža ilgums ir aptuveni 84 gadi, kas nozīmē, ka vairums cilvēku pēc pensionēšanās dzīvo aptuveni divdesmit gadus. Tāpēc līdzās labai veselībai ir jāveicina ilgmūžība.

| 2.5. | Saskaņā ar Eirobarometra 2019. gada ziņojumu par diskrimināciju Eiropas Savienībā vecuma diskriminācija līdz ar dzimumu diskrimināciju Eiropas Savienībā ir izplatītākais diskriminācijas veids. |
| --- | --- |

2.5.

Saskaņā ar Eirobarometra 2019. gada ziņojumu par diskrimināciju Eiropas Savienībā vecuma diskriminācija līdz ar dzimumu diskrimināciju Eiropas Savienībā ir izplatītākais diskriminācijas veids.

| 2.6. | Vecāka gadagājuma cilvēki ir grupa, kurai ir lielāks risks iegūt invaliditāti, jo novecošanās palielina ekspozīciju invaliditātes faktoriem. 48,5 % cilvēku ar invaliditāti ir vecumā virs 65 gadiem. |
| --- | --- |

2.6.

Vecāka gadagājuma cilvēki ir grupa, kurai ir lielāks risks iegūt invaliditāti, jo novecošanās palielina ekspozīciju invaliditātes faktoriem. 48,5 % cilvēku ar invaliditāti ir vecumā virs 65 gadiem.

| 2.7. | Lai gan kopējais pensiju kompensācijas līmenis Eiropas Savienībā ir 58 % (8), tiek lēsts, ka daudzās valstīs vecāka gadagājuma cilvēku rīcībā ir 40 % no bagātības un daļa pirktspējas, kas ir nevienmērīgi sadalīti starp sievietēm un vīriešiem un starp dažādām ienākumu grupām. Tāpēc gados vecākiem cilvēkiem piemīt ievērojams potenciāls kā nozīmīgai patērētāju grupai. |
| --- | --- |

2.7.

Lai gan kopējais pensiju kompensācijas līmenis Eiropas Savienībā ir 58 % (8

| 2.8. | Gados vecāki patērētāji veido lielu ekonomikas daļu, un viņu īpatsvars patēriņā turpinās pieaugt. Paredzams, ka senioru ekonomika visā Eiropas Savienībā pieaugs aptuveni par 5 % gadā, 2025. gadā sasniedzot 5,7 triljonus EUR (9). |
| --- | --- |

2.8.

Gados vecāki patērētāji veido lielu ekonomikas daļu, un viņu īpatsvars patēriņā turpinās pieaugt. Paredzams, ka senioru ekonomika visā Eiropas Savienībā pieaugs aptuveni par 5 % gadā, 2025. gadā sasniedzot 5,7 triljonus EUR (9

| 2.9. | Eiropas Savienībai ir jāievieš efektīvas stratēģijas, kurās jāintegrē visu reģionu demogrāfiskā dinamika un ekonomiskā attīstība, pievēršoties arī iespējām, ko varētu radīt senioru ekonomika (10). |
| --- | --- |

2.9.

Eiropas Savienībai ir jāievieš efektīvas stratēģijas, kurās jāintegrē visu reģionu demogrāfiskā dinamika un ekonomiskā attīstība, pievēršoties arī iespējām, ko varētu radīt senioru ekonomika (10

3.   Jauna ES politika vecāka gadagājuma cilvēku tiesību jomā

Jauna ES politika vecāka gadagājuma cilvēku tiesību jomā

| 3.1. | Pēdējā Pasaules asamblejā par novecošanu ANO 2002. gadā nāca klajā ar Starptautisko rīcības plānu novecošanas jomā, kas ir pirmā starptautiskā vienošanās, kurā vecāka gadagājuma cilvēki tiek uzskatīti par sabiedrības attīstības veicinātājiem, un izveidota atvērta darba grupa novecošanas jautājumos. |
| --- | --- |

3.1.

Pēdējā Pasaules asamblejā par novecošanu ANO 2002. gadā nāca klajā ar Starptautisko rīcības plānu novecošanas jomā, kas ir pirmā starptautiskā vienošanās, kurā vecāka gadagājuma cilvēki tiek uzskatīti par sabiedrības attīstības veicinātājiem, un izveidota atvērta darba grupa novecošanas jautājumos.

| 3.2. | Eiropas Komisija 2021. gada 27. janvārī nāca klajā ar
  “Zaļo grāmatu par novecošanu – paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana”
   (11), izveidojot pamatu nākotnes politikai attiecībā uz atbalstu vecāka gadagājuma cilvēkiem. |
| --- | --- |

3.2.

Eiropas Komisija 2021. gada 27. janvārī nāca klajā ar
  “Zaļo grāmatu par novecošanu – paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana”

11

| 3.3. | Zaļajā grāmatā secināts, ka veselīga un aktīva novecošana pozitīvi ietekmē darba tirgu, nodarbinātības līmeni un mūsu sociālās aizsardzības sistēmas, un tādējādi arī ekonomikas izaugsmi un ražīgumu. |
| --- | --- |

3.3.

Zaļajā grāmatā secināts, ka veselīga un aktīva novecošana pozitīvi ietekmē darba tirgu, nodarbinātības līmeni un mūsu sociālās aizsardzības sistēmas, un tādējādi arī ekonomikas izaugsmi un ražīgumu.

| 3.4. | Zaļajā grāmatā ir apstiprināta nepieciešamība pēc konkrētas un izlēmīgas rīcības, lai atbalstītu vecāka gadagājuma cilvēkus visās politikas jomās, bet nav formulēta konkrēta iniciatīvu programma, kas jāizstrādā ES un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.4.

Zaļajā grāmatā ir apstiprināta nepieciešamība pēc konkrētas un izlēmīgas rīcības, lai atbalstītu vecāka gadagājuma cilvēkus visās politikas jomās, bet nav formulēta konkrēta iniciatīvu programma, kas jāizstrādā ES un dalībvalstīm.

| 3.5. | Jaunajām ES rīcībpolitikām ir jāveicina paradigmas maiņa, palielinot vecāka gadagājuma cilvēku pamanāmību un atsakoties no aprūpes pieejas, lai koncentrētos uz viņu iespēju nodrošināšanu un vecumam piesaistītu uzskatu izskaušanu. |
| --- | --- |

3.5.

Jaunajām ES rīcībpolitikām ir jāveicina paradigmas maiņa, palielinot vecāka gadagājuma cilvēku pamanāmību un atsakoties no aprūpes pieejas, lai koncentrētos uz viņu iespēju nodrošināšanu un vecumam piesaistītu uzskatu izskaušanu.

4.   Ceļā uz Eiropas stratēģiju

Ceļā uz Eiropas stratēģiju

| 4.1. | Lai gan Zaļā grāmata bija vēl viens solis ceļā uz Madrides plānā pirms divām desmitgadēm noteikto saistību īstenošanu, tai ir vairāki trūkumi, kas jānovērš, ņemot vērā, ka vēl nav iesniegti priekšlikumi visaptverošai politikai novecošanas jomā vai politikai, kas būtu koncentrēta tikai uz vecāka gadagājuma cilvēkiem. |
| --- | --- |

4.1.

Lai gan Zaļā grāmata bija vēl viens solis ceļā uz Madrides plānā pirms divām desmitgadēm noteikto saistību īstenošanu, tai ir vairāki trūkumi, kas jānovērš, ņemot vērā, ka vēl nav iesniegti priekšlikumi visaptverošai politikai novecošanas jomā vai politikai, kas būtu koncentrēta tikai uz vecāka gadagājuma cilvēkiem.

| 4.2. | Viens no lielākajiem trūkumiem Komisijas Zaļajā grāmatā ir tas, ka tajā vecāka gadagājuma cilvēki tiek aplūkoti saistībā ar izdevumiem vai izmaksām sabiedrībai, neņemot vērā sociālos un ekonomiskos ieguvumus, ko sniedz vecāka gadagājuma cilvēku aktīvāka iesaiste. Zaļajā grāmatā vecums joprojām tiek aplūkots saistībā ar vājināšanos, pasivitāti un neaizsargātību. Lai izmantotu ar novecošanu saistīto potenciālu, ir vajadzīgs redzējums, kura pamatā ir cilvēktiesības, labklājība, vecāka gadagājuma cilvēku ieguldījums sabiedrībā un ekonomikā, kā arī instrumenti šā ieguldījuma nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.2.

Viens no lielākajiem trūkumiem Komisijas Zaļajā grāmatā ir tas, ka tajā vecāka gadagājuma cilvēki tiek aplūkoti saistībā ar izdevumiem vai izmaksām sabiedrībai, neņemot vērā sociālos un ekonomiskos ieguvumus, ko sniedz vecāka gadagājuma cilvēku aktīvāka iesaiste. Zaļajā grāmatā vecums joprojām tiek aplūkots saistībā ar vājināšanos, pasivitāti un neaizsargātību. Lai izmantotu ar novecošanu saistīto potenciālu, ir vajadzīgs redzējums, kura pamatā ir cilvēktiesības, labklājība, vecāka gadagājuma cilvēku ieguldījums sabiedrībā un ekonomikā, kā arī instrumenti šā ieguldījuma nodrošināšanai.

| 4.3. | Dažu pēdējo gadu laikā ir iesniegtas un apspriestas vairākas iniciatīvas, kas cieši saistītas ar vecumu, piemēram, Eiropas Aprūpes stratēģija, 2020.–2024. gada rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā, Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns, saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās attiecībā uz ANO iniciatīvu par Covid-19 ietekmi uz vecāka gadagājuma cilvēkiem, un ES Padomes secinājumi par vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesībām, līdzdalību un labklājību digitalizācijas laikmetā (12), par novecošanas jautājumu integrēšanu publiskās politikas jomās (13) un par cilvēktiesībās balstītu atveseļošanu pēc Covid-19 (14). |
| --- | --- |

4.3.

Dažu pēdējo gadu laikā ir iesniegtas un apspriestas vairākas iniciatīvas, kas cieši saistītas ar vecumu, piemēram, Eiropas Aprūpes stratēģija, 2020.–2024. gada rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā, Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns, saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās attiecībā uz ANO iniciatīvu par Covid-19 ietekmi uz vecāka gadagājuma cilvēkiem, un ES Padomes secinājumi par vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesībām, līdzdalību un labklājību digitalizācijas laikmetā

12

novecošanas jautājumu integrēšanu publiskās politikas jomās

13

par cilvēktiesībās balstītu atveseļošanu pēc Covid-19

14

| 4.4. | Jauna Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem sekmēs nepieciešamās pārmaiņas pieejā ar vecumu saistītiem jautājumiem un šodienas un nākotnes vecāka gadagājuma cilvēkiem, uzsverot cilvēciskās, sociālās un ekonomiskās iespējas un uzlabojot pilsoniskuma un līdzdalības perspektīvas, jo vecāka gadagājuma cilvēkiem bieži vien saglabājas neizmantots intelektuālais, ekonomiskais un sociālais kapitāls. Stratēģija atbalstīs paaudžu solidaritāti un dzīves cikla pieeju, lai novērstu un mazinātu ar vecumu saistītas problēmas, koriģējot pašreizējo pieeju novecošanai kā izmaksām. |
| --- | --- |

4.4.

Jauna Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem sekmēs nepieciešamās pārmaiņas pieejā ar vecumu saistītiem jautājumiem un šodienas un nākotnes vecāka gadagājuma cilvēkiem, uzsverot cilvēciskās, sociālās un ekonomiskās iespējas un uzlabojot pilsoniskuma un līdzdalības perspektīvas, jo vecāka gadagājuma cilvēkiem bieži vien saglabājas neizmantots intelektuālais, ekonomiskais un sociālais kapitāls. Stratēģija atbalstīs paaudžu solidaritāti un dzīves cikla pieeju, lai novērstu un mazinātu ar vecumu saistītas problēmas, koriģējot pašreizējo pieeju novecošanai kā izmaksām.

| 4.5. | Tas arī ļaus nostiprināt ES un starptautisko organizāciju izstrādāto iniciatīvu pamatprincipus kopš Madrides plāna parakstīšanas 2002. gadā, vienlaikus ierosinot konkrētus pasākumus un plānus politikas veidošanai attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem. |
| --- | --- |

4.5.

Tas arī ļaus nostiprināt ES un starptautisko organizāciju izstrādāto iniciatīvu pamatprincipus kopš Madrides plāna parakstīšanas 2002. gadā, vienlaikus ierosinot konkrētus pasākumus un plānus politikas veidošanai attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem.

| 4.6. | Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem iezīmēs virzību uz starppaaudžu paktu, kura pamatā ir cieņa un solidaritāte starp paaudzēm un kura pamatmērķi ir piekļuve kvalitatīvas mūžizglītības iespējām, pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un globāla rakstura sociālās aizsardzības sistēmām (15). |
| --- | --- |

4.6.

Eiropas stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem iezīmēs virzību uz starppaaudžu paktu, kura pamatā ir cieņa un solidaritāte starp paaudzēm un kura pamatmērķi ir piekļuve kvalitatīvas mūžizglītības iespējām, pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un globāla rakstura sociālās aizsardzības sistēmām (15

| 4.7. | Turklāt stratēģija kalpos ne tikai vecāka gadagājuma cilvēkiem, bet arī visiem iedzīvotājiem, t.sk. vecāka gadagājuma cilvēku aprūpētājiem, tostarp sagatavojot jaunākās paaudzes viņu novecošanas perspektīvai. |
| --- | --- |

4.7.

Turklāt stratēģija kalpos ne tikai vecāka gadagājuma cilvēkiem, bet arī visiem iedzīvotājiem, t.sk. vecāka gadagājuma cilvēku aprūpētājiem, tostarp sagatavojot jaunākās paaudzes viņu novecošanas perspektīvai.

5.   Eiropas jaunās stratēģijas vecāka gadagājuma cilvēkiem pīlāri

Eiropas jaunās stratēģijas vecāka gadagājuma cilvēkiem pīlāri

| 5.1. | Jaunajā Eiropas stratēģijā būtu jārisina problēmas, ar kurām saskaras vecāka gadagājuma cilvēku kopums kā neviendabīga grupa, un savukārt jāveicina politikas pasākumi, kas vajadzīgi, lai izmantotu visas iespējas, ko sniedz aktīvas un veselīgas vecumdienas. |
| --- | --- |

5.1.

Jaunajā Eiropas stratēģijā būtu jārisina problēmas, ar kurām saskaras vecāka gadagājuma cilvēku kopums kā neviendabīga grupa, un savukārt jāveicina politikas pasākumi, kas vajadzīgi, lai izmantotu visas iespējas, ko sniedz aktīvas un veselīgas vecumdienas.

| 5.2. | Eiropas stratēģijas pamatā jābūt politikai, kas paredzēta, lai sagatavotos, novērstu un prognozētu novecošanas sekas, un kas nodrošina vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalību un aktīvu pilsoniskumu, piemēram, mūžizglītību, veselīgas vecumdienas un aktīvu līdzdalību. Tās ir jomas, kurās vislabāk ieguldīt, lai līdz minimumam samazinātu ar vecumu saistīto nevienlīdzību un sociālo un ekonomisko slogu, ko rada novecošana (16). Stratēģija mudinās cilvēkus attiecīgi rīkoties, lai novērstu viņu novecošanās sekas. |
| --- | --- |

5.2.

Eiropas stratēģijas pamatā jābūt politikai, kas paredzēta, lai sagatavotos, novērstu un prognozētu novecošanas sekas, un kas nodrošina vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalību un aktīvu pilsoniskumu, piemēram, mūžizglītību, veselīgas vecumdienas un aktīvu līdzdalību. Tās ir jomas, kurās vislabāk ieguldīt, lai līdz minimumam samazinātu ar vecumu saistīto nevienlīdzību un sociālo un ekonomisko slogu, ko rada novecošana (16

| 5.3. | Stratēģijas ietvaros dalībvalstīm būs jāizstrādā savi nacionālie novecošanas plāni ar konkrētiem mērķiem un rādītājiem, lai novērtētu vecāka gadagājuma cilvēku atbalsta politikas efektivitāti. Tās arī rosinās konkrētus pasākumus Eiropas stratēģijas mērķu un pīlāru atbalstam. |
| --- | --- |

5.3.

Stratēģijas ietvaros dalībvalstīm būs jāizstrādā savi nacionālie novecošanas plāni ar konkrētiem mērķiem un rādītājiem, lai novērtētu vecāka gadagājuma cilvēku atbalsta politikas efektivitāti. Tās arī rosinās konkrētus pasākumus Eiropas stratēģijas mērķu un pīlāru atbalstam.

5.4.   Līdztiesība un nediskriminēšana

Līdztiesība un nediskriminēšana

| 5.4.1. | Līdztiesība un ar vecumu saistītas diskriminācijas aizliegums ir pamatprincipi, kas ir skaidri noteikti Līgumos un Eiropas tiesību aktos. Tomēr vecuma akcentēšana saglabājas pārāk daudzās mūsu dzīves jomās, radot šķēršļus vecāka gadagājuma cilvēku pilnīgai līdzdalībai mūsu sabiedrībā. |
| --- | --- |

5.4.1.

Līdztiesība un ar vecumu saistītas diskriminācijas aizliegums ir pamatprincipi, kas ir skaidri noteikti Līgumos un Eiropas tiesību aktos. Tomēr vecuma akcentēšana saglabājas pārāk daudzās mūsu dzīves jomās, radot šķēršļus vecāka gadagājuma cilvēku pilnīgai līdzdalībai mūsu sabiedrībā.

| 5.4.2. | Tāpēc nākotnes stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem būtu jāizmanto, lai: |
| --- | --- |

5.4.2.

Tāpēc nākotnes stratēģija vecāka gadagājuma cilvēkiem būtu jāizmanto, lai:

| 5.4.2.1. | stiprinātu vienlīdzību neatkarīgi no vecuma kā pamatprincipu un dimensiju, kas jāiekļauj visās ES politikas jomās, un atbalstīt Padomes direktīvas pieņemšanu par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (17); |
| --- | --- |

5.4.2.1.

stiprinātu vienlīdzību neatkarīgi no vecuma kā pamatprincipu un dimensiju, kas jāiekļauj visās ES politikas jomās, un atbalstīt Padomes direktīvas pieņemšanu par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (17

| 5.4.2.2. | rosinātu konkrētas darbības ar mērķi palielināt informētību par diskrimināciju attiecībā uz vecumu, vecāka gadagājuma cilvēkiem, viņu tiesībām un ar iekļaušanu saistītajām iespējām, kā arī veicinātu pozitīvu priekšstatu par vecumu; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

rosinātu konkrētas darbības ar mērķi palielināt informētību par diskrimināciju attiecībā uz vecumu, vecāka gadagājuma cilvēkiem, viņu tiesībām un ar iekļaušanu saistītajām iespējām, kā arī veicinātu pozitīvu priekšstatu par vecumu;

| 5.4.2.3. | nodrošinātu, ka dalībvalstis un valstu un Eiropas tiesas stingri un objektīvi īsteno Nodarbinātības vienlīdzības direktīvu, un ierosinātu pamatnostādnes, lai labāk definētu vecuma vienlīdzības principu nodarbinātības jomā neatkarīgi no vecuma; |
| --- | --- |

5.4.2.3.

nodrošinātu, ka dalībvalstis un valstu un Eiropas tiesas stingri un objektīvi īsteno Nodarbinātības vienlīdzības direktīvu, un ierosinātu pamatnostādnes, lai labāk definētu vecuma vienlīdzības principu nodarbinātības jomā neatkarīgi no vecuma;

| 5.4.2.4. | īpašu uzmanību pievērstu vecāka gadagājuma sievietēm, jo viņām ir ilgāks paredzamais mūža ilgums nekā vīriešiem, viņas var palikt aktīvas ilgāk un savukārt ir vairāk pakļautas diskriminācijai vai vientulībai; |
| --- | --- |

5.4.2.4.

īpašu uzmanību pievērstu vecāka gadagājuma sievietēm, jo viņām ir ilgāks paredzamais mūža ilgums nekā vīriešiem, viņas var palikt aktīvas ilgāk un savukārt ir vairāk pakļautas diskriminācijai vai vientulībai;

| 5.4.2.5. | rosinātu pasākumus, lai novērstu daudzkārtēju un intersekcionālu diskrimināciju vecumdienās, tostarp, bet ne tikai, problēmas, ar kurām saskaras vecāka gadagājuma cilvēki ar invaliditāti, vecāka gadagājuma LGBTIQ+ personas, gados vecāki etnisko minoritāšu pārstāvji vai gados vecāki migranti; |
| --- | --- |

5.4.2.5.

rosinātu pasākumus, lai novērstu daudzkārtēju un intersekcionālu diskrimināciju vecumdienās, tostarp, bet ne tikai, problēmas, ar kurām saskaras vecāka gadagājuma cilvēki ar invaliditāti, vecāka gadagājuma LGBTIQ+ personas, gados vecāki etnisko minoritāšu pārstāvji vai gados vecāki migranti;

| 5.4.2.6. | novērstu vecāka gadagājuma cilvēku pašreizējo izslēgšanu no publisko iestāžu, tostarp Eurostat vai Eirobarometra, datiem, statistikas pārskatiem, sabiedriskās domas pētījumiem, pievēršoties vecuma ierobežojumiem apsekojumos, vecumu segmentācijai “vecāka gadagājuma cilvēku” kategorijā vai informācijas trūkumam par vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuri dzīvo aprūpes iestādēs; nodrošinātu, ka dati tiek vākti, sadalīti, analizēti, izmantoti un izplatīti attiecībā uz visām vecuma grupām un citiem raksturlielumiem un ka dalībvalstis vāc atbilstīgus, salīdzināmus un ticamus datus; |
| --- | --- |

5.4.2.6.

novērstu vecāka gadagājuma cilvēku pašreizējo izslēgšanu no publisko iestāžu, tostarp Eurostat

| 5.4.2.7. | nodrošinātu, ka Pamattiesību aģentūra savā darbā labāk integrē vecuma diskriminācijas aspektus un vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesības. |
| --- | --- |

5.4.2.7.

nodrošinātu, ka Pamattiesību aģentūra savā darbā labāk integrē vecuma diskriminācijas aspektus un vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesības.

5.5.   Līdzdalība sabiedrībā

Līdzdalība sabiedrībā

| 5.5.1. | Vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalības veicināšana, it īpaši ekonomiskajā dzīvē, būs būtiska, lai izmantotu iespējas, ko sniedz viņu lielāka sociālā un ekonomiskā integrācija. |
| --- | --- |

5.5.1.

Vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalības veicināšana, it īpaši ekonomiskajā dzīvē, būs būtiska, lai izmantotu iespējas, ko sniedz viņu lielāka sociālā un ekonomiskā integrācija.

| 5.5.2. | Lai pilnībā nodrošinātu vecāka gadagājuma cilvēku aktīvu līdzdalību, jaunajā stratēģijā būtu jāierosina konkrētas iniciatīvas atbilstošā kompetences līmenī ar mērķi |
| --- | --- |

5.5.2.

Lai pilnībā nodrošinātu vecāka gadagājuma cilvēku aktīvu līdzdalību, jaunajā stratēģijā būtu jāierosina konkrētas iniciatīvas atbilstošā kompetences līmenī ar mērķi

| 5.5.2.1. | nodrošināt būvētās vides – tostarp sava mājokļa – un digitālo preču un pakalpojumu piekļūstamību, nodrošinot tādu juridisko instrumentu īstenošanu un uzraudzību kā Eiropas Piekļūstamības akts, Tīmekļa piekļūstamības direktīva, tiesību akti par transporta pieejamību vai dažādi pienākumi, kas iekļauti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) attiecībā uz piekļūstamību; |
| --- | --- |

5.5.2.1.

nodrošināt būvētās vides – tostarp sava mājokļa – un digitālo preču un pakalpojumu piekļūstamību, nodrošinot tādu juridisko instrumentu īstenošanu un uzraudzību kā Eiropas Piekļūstamības akts, Tīmekļa piekļūstamības direktīva, tiesību akti par transporta pieejamību vai dažādi pienākumi, kas iekļauti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD

| 5.5.2.2. | veicināt iniciatīvas un rīcībpolitikas, kas atbilst UNCRPD 19. pantam, nodrošinot patstāvīgu dzīvi un iekļaušanu sabiedrībā visām vecumu grupām; |
| --- | --- |

5.5.2.2.

veicināt iniciatīvas un rīcībpolitikas, kas atbilst UNCRPD

| 5.5.2.3. | atbalstīt koncepciju “Pilsētas visiem”, viedus, ekoloģiskus un iekļaujošus pilsētplānošanas modeļus, reaģējot uz nevēlamas izolācijas un vientulības riskiem gan pilsētās, gan lauku apvidos. Dizains visiem, mobilitāte un cilvēku savstarpējās attiecības ir sociālās dzīves pamatā; |
| --- | --- |

5.5.2.3.

atbalstīt koncepciju “Pilsētas visiem”, viedus, ekoloģiskus un iekļaujošus pilsētplānošanas modeļus, reaģējot uz nevēlamas izolācijas un vientulības riskiem gan pilsētās, gan lauku apvidos. Dizains visiem, mobilitāte un cilvēku savstarpējās attiecības ir sociālās dzīves pamatā;

| 5.5.2.4. | vajadzības gadījumā likvidēt šķēršļus, kas liedz vecāka gadagājuma cilvēkiem piedalīties demokrātiskajos vai konstitutīvajos procesos, piemēram, Eiropas Parlamenta vēlēšanās, jo viņi ir nozīmīgs elektorāls spēks ar pilnām tiesībām; |
| --- | --- |

5.5.2.4.

vajadzības gadījumā likvidēt šķēršļus, kas liedz vecāka gadagājuma cilvēkiem piedalīties demokrātiskajos vai konstitutīvajos procesos, piemēram, Eiropas Parlamenta vēlēšanās, jo viņi ir nozīmīgs elektorāls spēks ar pilnām tiesībām;

| 5.5.2.5. | pārvarēt “digitālo plaisu un digitālo nabadzību”, nodrošinot finansiālu atbalstu un iniciatīvas, lai uzlabotu infrastruktūru, atbalsta un apmācības aprīkojumu nolūkā sekmēt digitālo pratību visām vecumu grupām, vienlaikus saglabājot pienākumu nodrošināt piekļuvi pirmās nepieciešamības precēm un pakalpojumiem arī ārpus digitālās jomas; |
| --- | --- |

5.5.2.5.

pārvarēt “digitālo plaisu un digitālo nabadzību”, nodrošinot finansiālu atbalstu un iniciatīvas, lai uzlabotu infrastruktūru, atbalsta un apmācības aprīkojumu nolūkā sekmēt digitālo pratību visām vecumu grupām, vienlaikus saglabājot pienākumu nodrošināt piekļuvi pirmās nepieciešamības precēm un pakalpojumiem arī ārpus digitālās jomas;

| 5.5.2.6. | papildus sabiedriskajam transportam nodrošināt citus pamatpakalpojumus, piemēram, aprūpi, veselības aprūpi, mājokļus, nevēlamas vientulības apkarošanu, kultūru, brīvā laika pavadīšanu, aktīvu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē utt.; |
| --- | --- |

5.5.2.6.

papildus sabiedriskajam transportam nodrošināt citus pamatpakalpojumus, piemēram, aprūpi, veselības aprūpi, mājokļus, nevēlamas vientulības apkarošanu, kultūru, brīvā laika pavadīšanu, aktīvu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē utt.;

| 5.5.2.7. | atbalstīt Eiropas Komisijas ieteikumus nevēlamas vientulības apkarošanai, nodrošinot, ka pašreizējo demogrāfisko pārmaiņu apstākļos būtu pieejami cenas ziņā pieņemami, integrēti, kopienā balstīti un lietotājiem draudzīgi garīgās veselības, sociālie un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi; atbalstīt arī dalībvalstis, ar jaunās Eiropas Vecāka gadagājuma cilvēku, novecošanas un demogrāfisko jautājumu aģentūras starpniecību apkopojot un izplatot labas prakses piemērus (18); |
| --- | --- |

5.5.2.7.

atbalstīt Eiropas Komisijas ieteikumus nevēlamas vientulības apkarošanai, nodrošinot, ka pašreizējo demogrāfisko pārmaiņu apstākļos būtu pieejami cenas ziņā pieņemami, integrēti, kopienā balstīti un lietotājiem draudzīgi garīgās veselības, sociālie un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi; atbalstīt arī dalībvalstis, ar jaunās Eiropas Vecāka gadagājuma cilvēku, novecošanas un demogrāfisko jautājumu aģentūras starpniecību apkopojot un izplatot labas prakses piemērus (18

| 5.5.2.8. | rosināt pasākumus vecāka gadagājuma patērētāju tiesību aizsardzībai, jo Eiropas acquis viņi tiek uzskatīti par neaizsargātiem patērētājiem; |
| --- | --- |

5.5.2.8.

rosināt pasākumus vecāka gadagājuma patērētāju tiesību aizsardzībai, jo Eiropas acquis

| 5.5.2.9. | rosināt pasākumus ar mērķi veicināt brīvprātīgo darbu ar pievienoto vērtību vecāka gadagājuma cilvēkiem, piedāvājot mentorēšanas programmas vecāka gadagājuma cilvēkiem, kas vēlas nodot jaunākajām paaudzēm savu darba pieredzi; |
| --- | --- |

5.5.2.9.

rosināt pasākumus ar mērķi veicināt brīvprātīgo darbu ar pievienoto vērtību vecāka gadagājuma cilvēkiem, piedāvājot mentorēšanas programmas vecāka gadagājuma cilvēkiem, kas vēlas nodot jaunākajām paaudzēm savu darba pieredzi;

| 5.5.2.10. | ieguldīt pētniecībā un izstrādē, lai atbalstītu veselīgas un aktīvas vecumdienas, tieši iesaistot vecāka gadagājuma cilvēkus, tostarp tādu visiem pieejamu tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu izstrādē, kas atbilst vecāka gadagājuma cilvēku daudzveidīgajām vajadzībām, kā arī sociālās inovācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

5.5.2.10.

ieguldīt pētniecībā un izstrādē, lai atbalstītu veselīgas un aktīvas vecumdienas, tieši iesaistot vecāka gadagājuma cilvēkus, tostarp tādu visiem pieejamu tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu izstrādē, kas atbilst vecāka gadagājuma cilvēku daudzveidīgajām vajadzībām, kā arī sociālās inovācijas veicināšanā;

| 5.5.2.11. | turpināt digitālās izglītības rīcības plāna īstenošanu, lai atbalstītu dalībvalstis tādu apstākļu radīšanā, kas palīdz padziļinātu un specializētu digitālo spēju veidošanā mūžizglītības jomā (19), nevis tikai saistībā ar dalību darba tirgū, un sagatavot īpašus pasākumus, kas vērsti uz vecāka gadagājuma cilvēkiem un viņu vidi. |
| --- | --- |

5.5.2.11.

turpināt digitālās izglītības rīcības plāna īstenošanu, lai atbalstītu dalībvalstis tādu apstākļu radīšanā, kas palīdz padziļinātu un specializētu digitālo spēju veidošanā mūžizglītības jomā (19

5.6.   Nodarbinātība, izglītība un apmācība

Nodarbinātība, izglītība un apmācība

| 5.6.1. | Ņemot vērā pašreizējās demogrāfiskās problēmas, ir jālikvidē šķēršļi un jāizmanto iespējas vecāka gadagājuma cilvēku un to cilvēku iekļaušanai darba tirgū, kuri to vēlas pēc pensionēšanās vecuma sasniegšanas. Stratēģijai būtu jāveicina labas prakses apmaiņa starp dalībvalstīm, lai uzlabotu vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātību. |
| --- | --- |

5.6.1.

Ņemot vērā pašreizējās demogrāfiskās problēmas, ir jālikvidē šķēršļi un jāizmanto iespējas vecāka gadagājuma cilvēku un to cilvēku iekļaušanai darba tirgū, kuri to vēlas pēc pensionēšanās vecuma sasniegšanas. Stratēģijai būtu jāveicina labas prakses apmaiņa starp dalībvalstīm, lai uzlabotu vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātību.

| 5.6.2. | Stratēģijas pamatā vajadzētu būt elastīgam modelim, saskaņā ar kuru pārejas periodi starp mācīšanos, darbu, ģimenes aprūpi, neaktivitāti/pensionēšanos notiek vairākkārt un dažādos personas dzīves posmos, tostarp pēc likumā noteiktā pensionēšanās vecuma. Visu paaudžu atbalsta un aprūpes pakalpojumiem, tostarp bērnu aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, būtu jāļauj visu vecumu cilvēkiem – gan sievietēm, gan vīriešiem – aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē. Stratēģijā būtu jāiekļauj īpaši pasākumi, lai atbalstītu neoficiālos aprūpētājus, ņemot vērā viņu būtisko lomu vecāka gadagājuma cilvēku aprūpē. Šajā sakarā varētu izstrādāt īpašus ieteikumus tādās jomās kā darba un ģimenes dzīves saskaņošana, algu kompensācija vai finansiāls atbalsts, palīdzības pasākumu dažādošana ar radiniekiem, kuri veic aprūpi, konsultāciju un apmācības pakalpojumu pieejamība u. c. |
| --- | --- |

5.6.2.

Stratēģijas pamatā vajadzētu būt elastīgam modelim, saskaņā ar kuru pārejas periodi starp mācīšanos, darbu, ģimenes aprūpi, neaktivitāti/pensionēšanos notiek vairākkārt un dažādos personas dzīves posmos, tostarp pēc likumā noteiktā pensionēšanās vecuma. Visu paaudžu atbalsta un aprūpes pakalpojumiem, tostarp bērnu aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, būtu jāļauj visu vecumu cilvēkiem – gan sievietēm, gan vīriešiem – aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē. Stratēģijā būtu jāiekļauj īpaši pasākumi, lai atbalstītu neoficiālos aprūpētājus, ņemot vērā viņu būtisko lomu vecāka gadagājuma cilvēku aprūpē. Šajā sakarā varētu izstrādāt īpašus ieteikumus tādās jomās kā darba un ģimenes dzīves saskaņošana, algu kompensācija vai finansiāls atbalsts, palīdzības pasākumu dažādošana ar radiniekiem, kuri veic aprūpi, konsultāciju un apmācības pakalpojumu pieejamība u. c.

| 5.6.3. | Šajā nolūkā Eiropas stratēģijai saskaņā ar dalībvalstu kompetencēm vajadzētu |
| --- | --- |

5.6.3.

Šajā nolūkā Eiropas stratēģijai saskaņā ar dalībvalstu kompetencēm vajadzētu

| 5.6.3.1. | izvērtēt uz vecumu balstītas atkāpes, kas iekļautas Nodarbinātības direktīvā un Minimālās algas direktīvā, ierosināt pamatnostādnes vecuma līdztiesības principu īstenošanai nodarbinātības jomā un vajadzības gadījumā atrast citus veidus, kā uzlabot šo direktīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

5.6.3.1.

izvērtēt uz vecumu balstītas atkāpes, kas iekļautas Nodarbinātības direktīvā un Minimālās algas direktīvā, ierosināt pamatnostādnes vecuma līdztiesības principu īstenošanai nodarbinātības jomā un vajadzības gadījumā atrast citus veidus, kā uzlabot šo direktīvu īstenošanu;

| 5.6.3.2. | veicināt starppaaudžu mentorēšanu, izmantojot īpašas programmas; |
| --- | --- |

5.6.3.2.

veicināt starppaaudžu mentorēšanu, izmantojot īpašas programmas;

| 5.6.3.3. | saskaņā ar pašreizējām rīcībpolitikām nākamajā ES darba aizsardzības satvarā apkarot un novērst fiziskus un psihosociālus riskus, piemēram, stresu un izdegšanu; |
| --- | --- |

5.6.3.3.

saskaņā ar pašreizējām rīcībpolitikām nākamajā ES darba aizsardzības satvarā apkarot un novērst fiziskus un psihosociālus riskus, piemēram, stresu un izdegšanu;

| 5.6.3.4. | veicināt vecāka gadagājuma cilvēku uzņēmējdarbības garu, izvērtējot pastāvošos šķēršļus, piemēram, pensiju tiesību zaudēšanu, atvieglot piekļuvi finansējumam un veicināt inkubatorus paaudžu līdzdalībai uzņēmējdarbībā vai gados vecāku uzņēmēju uzņēmumu nodošanu jaunāka gadagājuma uzņēmējiem (20), kā arī iniciatīvas sociālās ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

5.6.3.4.

veicināt vecāka gadagājuma cilvēku uzņēmējdarbības garu, izvērtējot pastāvošos šķēršļus, piemēram, pensiju tiesību zaudēšanu, atvieglot piekļuvi finansējumam un veicināt inkubatorus paaudžu līdzdalībai uzņēmējdarbībā vai gados vecāku uzņēmēju uzņēmumu nodošanu jaunāka gadagājuma uzņēmējiem (20

| 5.6.3.5. | veicināt sociālo ekonomiku kā cilvēkorientētu un uz sabiedrisko labumu orientētu nozari, kas var piedāvāt jaunas nodarbinātības un uzņēmējdarbības iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem (21); |
| --- | --- |

5.6.3.5.

veicināt sociālo ekonomiku kā cilvēkorientētu un uz sabiedrisko labumu orientētu nozari, kas var piedāvāt jaunas nodarbinātības un uzņēmējdarbības iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem (21

| 5.6.3.6. | veicināt un uzlabot “Erasmus+” un izglītības tehnoloģiju programmu pieejamību vecāka gadagājuma cilvēkiem, pilnībā izmantojot viņu starppaaudžu projekciju, piedāvājot mācīšanās iespējas un akadēmisko mobilitāti vecāka gadagājuma cilvēkiem, tostarp vietās, kurās ir grūti piekļūt izglītībai, piemēram, ilgtermiņa aprūpes vietās. Būtu pilnībā jāizmanto arī iespējas, ko sniedz mikroapliecinājumi un digitālie mācību rīki, piemēram, atvērtie tiešsaistes kursi (MOOC); |
| --- | --- |

5.6.3.6.

veicināt un uzlabot “Erasmus+

MOOC

| 5.6.3.7. | ierosināt pasākumus nolūkā uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku izglītošanu finanšu jomā, kas varētu pievērsties neaktīvo resursu mobilizēšanai un sekmēt konkurētspēju. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vecāka gadagājuma cilvēku spēju veidošanai, lai viņi varētu darboties kā informēti ieguldītāji un izvairīties no neatbilstošiem finanšu ieguldījumiem vai patēriņa; |
| --- | --- |

5.6.3.7.

ierosināt pasākumus nolūkā uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku izglītošanu finanšu jomā, kas varētu pievērsties neaktīvo resursu mobilizēšanai un sekmēt konkurētspēju. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vecāka gadagājuma cilvēku spēju veidošanai, lai viņi varētu darboties kā informēti ieguldītāji un izvairīties no neatbilstošiem finanšu ieguldījumiem vai patēriņa;

| 5.6.3.8. | Pamatojoties uz Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai, izstrādāt priekšlikumus, lai novērstu visu paaudžu intelektuālā darbaspēka emigrāciju gan starp dalībvalstīm, gan ārpus ES (22). |
| --- | --- |

5.6.3.8.

Pamatojoties uz Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai, izstrādāt priekšlikumus, lai novērstu visu paaudžu intelektuālā darbaspēka emigrāciju gan starp dalībvalstīm, gan ārpus ES (22

5.7.   Pienācīgi ienākumi un sociālā iekļaušana

Pienācīgi ienākumi un sociālā iekļaušana

| 5.7.1. | 2019. gadā nabadzības riskam pakļauto pensionāru īpatsvars vecumā virs 65 gadiem Eiropas Savienībā bija 15,1 %. Eiropas Savienībā no 2010. gada līdz 2019. gadam pensionētu nabadzības riskam pakļautu sieviešu īpatsvars vecumā virs 65 gadiem bija par 3–4 procentpunktiem augstāks nekā vīriešiem. |
| --- | --- |

5.7.1.

2019. gadā nabadzības riskam pakļauto pensionāru īpatsvars vecumā virs 65 gadiem Eiropas Savienībā bija 15,1 %. Eiropas Savienībā no 2010. gada līdz 2019. gadam pensionētu nabadzības riskam pakļautu sieviešu īpatsvars vecumā virs 65 gadiem bija par 3–4 procentpunktiem augstāks nekā vīriešiem.

| 5.7.2. | Lai labotu šo situāciju un līdz minimumam samazinātu vecāka gadagājuma cilvēku nabadzības un sociālās atstumtības risku, saskaņā ar dalībvalstu ekskluzīvo kompetenci un ņemot vērā sociālo partneru lomu, stratēģijai būtu jāveicina pienācīgi ienākumi vecāka gadagājuma cilvēkiem, ierosinot iniciatīvas ar mērķi |
| --- | --- |

5.7.2.

Lai labotu šo situāciju un līdz minimumam samazinātu vecāka gadagājuma cilvēku nabadzības un sociālās atstumtības risku, saskaņā ar dalībvalstu ekskluzīvo kompetenci un ņemot vērā sociālo partneru lomu, stratēģijai būtu jāveicina pienācīgi ienākumi vecāka gadagājuma cilvēkiem, ierosinot iniciatīvas ar mērķi

| 5.7.2.1. | veidot pensiju sistēmas, kas nodrošinātu pietiekami lielas pensijas, lai pensionāriem nebūtu jāpaļaujas uz minimālo ienākumu atbalstu, kā norādīts EESK atzinumā par Padomes ieteikumu par adekvātu minimālo ienākumu (23). Saskaņā ar to kopīgi ar dalībvalstīm izvērtēt iespēju veikt konverģentus pasākumus, lai nodrošinātu minimālos ienākumus visiem vecāka gadagājuma cilvēkiem un palīdzētu viņiem palikt nodarbinātiem, ja viņi to vēlas. |
| --- | --- |

5.7.2.1.

veidot pensiju sistēmas, kas nodrošinātu pietiekami lielas pensijas, lai pensionāriem nebūtu jāpaļaujas uz minimālo ienākumu atbalstu, kā norādīts EESK atzinumā par Padomes ieteikumu par adekvātu minimālo ienākumu (23

| 5.7.2.2. | izstrādāt Garantiju vecāka gadagājuma cilvēkiem, kas viņus aizsargātu no nabadzības un ļautu viņiem no 65 gadu vecuma dzīvot cilvēka cienīgu un līdzdalīgu dzīvi, tostarp īpašu atbalstu personām, kas vecākas par 75–80 gadiem, ņemot vērā dalībvalstu īpatnības; |
| --- | --- |

5.7.2.2.

izstrādāt Garantiju vecāka gadagājuma cilvēkiem, kas viņus aizsargātu no nabadzības un ļautu viņiem no 65 gadu vecuma dzīvot cilvēka cienīgu un līdzdalīgu dzīvi, tostarp īpašu atbalstu personām, kas vecākas par 75–80 gadiem, ņemot vērā dalībvalstu īpatnības;

| 5.7.2.3. | nodrošināt pensiju adekvātumu laika gaitā, attiecīgā gadījumā nodrošinot pensiju indeksāciju atbilstoši dzīves dārdzībai un ņemot vērā vecāka gadagājuma cilvēku īpašos izdevumus (piemēram, saistībā ar veselības aprūpi, ilgtermiņa aprūpi utt.); |
| --- | --- |

5.7.2.3.

nodrošināt pensiju adekvātumu laika gaitā, attiecīgā gadījumā nodrošinot pensiju indeksāciju atbilstoši dzīves dārdzībai un ņemot vērā vecāka gadagājuma cilvēku īpašos izdevumus (piemēram, saistībā ar veselības aprūpi, ilgtermiņa aprūpi utt.);

| 5.7.2.4. | samazināt sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības un vajadzības gadījumā veicināt aprūpes kredītu ieviešanu sociālās aizsardzības vai nodokļu sistēmās; |
| --- | --- |

5.7.2.4.

samazināt sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības un vajadzības gadījumā veicināt aprūpes kredītu ieviešanu sociālās aizsardzības vai nodokļu sistēmās;

| 5.7.2.5. | izveidot sistēmu vispārējai piekļuvei pensijas tiesībām, tostarp vīriešiem un sievietēm, pašnodarbinātām personām un cilvēkiem jaunos nodarbinātības veidos, piemēram, sociālajā ekonomikā, personām ar invaliditāti (tostarp aizsargātā nodarbinātībā) un cilvēkiem, kuri ir atstumti no darba tirgus; |
| --- | --- |

5.7.2.5.

izveidot sistēmu vispārējai piekļuvei pensijas tiesībām, tostarp vīriešiem un sievietēm, pašnodarbinātām personām un cilvēkiem jaunos nodarbinātības veidos, piemēram, sociālajā ekonomikā, personām ar invaliditāti (tostarp aizsargātā nodarbinātībā) un cilvēkiem, kuri ir atstumti no darba tirgus;

| 5.7.2.6. | ierosināt pasākumus nolūkā palielināt informētību un apkarot vardarbību un sliktu izturēšanos pret vecāka gadagājuma cilvēkiem, it īpaši vecāka gadagājuma sievietēm. |
| --- | --- |

5.7.2.6.

ierosināt pasākumus nolūkā palielināt informētību un apkarot vardarbību un sliktu izturēšanos pret vecāka gadagājuma cilvēkiem, it īpaši vecāka gadagājuma sievietēm.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Piemēram, Francijas plāns kritienu novēršanai “
  Plan antichute des personnes âgées
  ”.

1

Plan antichute des personnes âgées

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz jaunu aprūpes modeli veciem cilvēkiem: Covid-19 pandēmijā gūtā pieredze” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 194, 12.5.2022., 19. lpp.).

2

(3)  Eiropas sociālo partneru autonomais pamatnolīgums par aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritāti (2017. gads).

3

(4)  
  Friends of Europe.

4

Friends of Europe

(5)  
  Current and future challenges for ombudsman institutions – Network in Focus 2019 (europa.eu).

5

Current and future challenges for ombudsman institutions

(6)  Kā norādīts ANO Augstā cilvēktiesību komisāra 2022. gada marta ziņojumā par vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību.

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz jaunu aprūpes modeli veciem cilvēkiem: Covid-19 pandēmijā gūtā pieredze” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 194, 12.5.2022., 19. lpp.).

7

(8)  
  Eurostat.

8

Eurostat

(9)  
  Silver Economy Study: How to stimulate the economy by hundreds of millions of Euros per year, Shaping Europe's future digital (europa.eu).

9

Silver Economy Study: How to stimulate the economy by hundreds of millions of Euros per year, Shaping Europe's future digital (europa.eu)

(10)  Eiropas Komisijas Demogrāfijas atlants.

10

(11)  COM(2021) 50 final.

11

(12)  Padomes secinājumi par vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesībām, līdzdalību un labbūtību digitalizācijas laikmetā (2020. gads).

12

(13)  Padomes secinājumi par novecošanas jautājumu integrēšanu publiskās politikas jomās (2021. gads).

13

(14)  Padomes secinājumi par cilvēktiesībās balstītu atveseļošanu pēc Covid-19 (2021. gads).

14

(15)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz jaunu aprūpes modeli veciem cilvēkiem: Covid-19 pandēmijā gūtā pieredze” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 194, 12.5.2022., 19. lpp.).

15

(16)  PVO ziņojums “WHO's work on the UN Decade of Healthy Ageing (2021–2030)”.

16

(17)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Panākt lielāku vienlīdzību Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 75, 28.2.2023., 56. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas” (COM(2008) 426 galīgā redakcija) (atzinuma papildinājums) (OV C 182, 4.8.2009., 19. lpp.).

17

(18)  Eiropas Komisijas paziņojums par visaptverošu pieeju garīgajai veselībai, COM(2023) 298 final.

18

(19)  Priekšlikums Padomes ieteikumam par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un apmācībā, COM(2023) 206 final.

19

(20)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Uzņēmumu pārņemšana kā ilgtspējīgas atveseļošanās veicinātāja MVU nozarē” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 9. lpp.).

20

(21)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz jaunu aprūpes modeli veciem cilvēkiem: Covid-19 pandēmijā gūtā pieredze” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 194, 12.5.2022., 19. lpp.).

21

(22)  COM(2020) 274 final.

22

(23)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par adekvātu minimālā ienākuma atbalstu, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu” (COM(2022) 490 final – final 2022/0299 (NLE)) (OV C 184, 25.5.2023., 64. lpp.) un Padomes ieteikums par adekvātu minimālā ienākuma atbalstu (OV C 41, 3.2.2023., 1. lpp.).

23

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/36

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES rūpniecības dekarbonizācija: inovācijas un digitalizācijas loma šā mērķa īstenošanā”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 349/07)

| Ziņotājs: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Monika SITÁROVÁ |

Ziņotājs:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Andrés BARCELÓ DELGADO

Līdzziņotāja:

Monika SITÁROVÁ

Monika SITÁROVÁ

| Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | 2022. gada 8. decembra vēstule |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.
  Izpētes atzinums |
| Biroja lēmums | 13.12.2022. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 185/3/7 |

Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

2022. gada 8. decembra vēstule

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Izpētes atzinums

Biroja lēmums

13.12.2022.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

185/3/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK ir dziļi pārliecināta, ka ES rūpniecības dekarbonizācija ir jāapvieno ar pastiprinātu digitalizāciju. |
| --- | --- |

1.1.

EESK ir dziļi pārliecināta, ka ES rūpniecības dekarbonizācija ir jāapvieno ar pastiprinātu digitalizāciju.

| 1.2. | Ja ir nepieciešams pilnībā dekarbonizēt rūpniecību, inovācija ir absolūti nepieciešama, jo daudzas tehnoloģijas vēl tiek izstrādātas. |
| --- | --- |

1.2.

Ja ir nepieciešams pilnībā dekarbonizēt rūpniecību, inovācija ir absolūti nepieciešama, jo daudzas tehnoloģijas vēl tiek izstrādātas.

| 1.3. | Lai sasniegtu noteiktos mērķrādītājus, pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides programmām ir jābūt starp galvenajām prioritātēm, un ES nevar īstenot dekarbonizāciju bez spēcīgas darba ņēmēju iesaistīšanās un sociālā dialoga. Sociālajam dialogam un darba ņēmēju pārstāvju iesaistīšanai ir jābūt nozīmīgai lomai pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides programmās, kas būs jauno tehnoloģiju un darba metožu panākumu priekšnoteikums. |
| --- | --- |

1.3.

Lai sasniegtu noteiktos mērķrādītājus, pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides programmām ir jābūt starp galvenajām prioritātēm, un ES nevar īstenot dekarbonizāciju bez spēcīgas darba ņēmēju iesaistīšanās un sociālā dialoga. Sociālajam dialogam un darba ņēmēju pārstāvju iesaistīšanai ir jābūt nozīmīgai lomai pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides programmās, kas būs jauno tehnoloģiju un darba metožu panākumu priekšnoteikums.

| 1.4. | ES ir gan jāapzina tehnoloģijas, kurām vajadzīgs īpašs atbalsts, lai attīstītu ražošanas darbības, gan jāierosina papildu pasākumi. |
| --- | --- |

1.4.

ES ir gan jāapzina tehnoloģijas, kurām vajadzīgs īpašs atbalsts, lai attīstītu ražošanas darbības, gan jāierosina papildu pasākumi.

| 1.5. | Ir jāizstrādā oglekļa uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas paņēmieni, lai samazinātu grūti dekarbonizējamās emisijas tādās nozarēs kā cements un rafinētavas; pašu oglekli var izmantot kā izejvielu e-degvielai. |
| --- | --- |

1.5.

Ir jāizstrādā oglekļa uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas paņēmieni, lai samazinātu grūti dekarbonizējamās emisijas tādās nozarēs kā cements un rafinētavas; pašu oglekli var izmantot kā izejvielu e-degvielai.

| 1.6. | Amerikas inflācijas samazināšanas akts (IRA) rada ievērojamus sarežģījumus ES un tās rūpniecībai. Komisijas priekšlikums par nulles emisiju rūpniecību varētu būt efektīvs risinājums apdraudējumam, ko rada rūpniecības darbību masveida pārvietošana no ES uz trešām valstīm. ES priekšlikumos ir jāpievērš pienācīga uzmanība IRA sociālajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

1.6.

Amerikas inflācijas samazināšanas akts (IRA

IRA

| 1.7. | Rūpniecības uzņēmumiem dekarbonizācijas procesā ir vajadzīgs valsts atbalsts (piemēram, de minimis robežvērtības palielināšana, nodokļu politikas pārskatīšana), taču tiem ir jāievēro arī vienotā tirgus principi. |
| --- | --- |

1.7.

Rūpniecības uzņēmumiem dekarbonizācijas procesā ir vajadzīgs valsts atbalsts (piemēram, de minimis

| 1.8. | EESK norāda, ka pašreizējie digitālo dvīņu piemēri rūpniecībā, kā norādīts atzinumā CCMI/206, ir iepriecinoši rūpnieciskā snieguma uzlabošanas ziņā. |
| --- | --- |

1.8.

EESK norāda, ka pašreizējie digitālo dvīņu piemēri rūpniecībā, kā norādīts atzinumā CCMI/206, ir iepriecinoši rūpnieciskā snieguma uzlabošanas ziņā.

| 1.9. | EESK mudina ES iestādes un dalībvalstis paātrināt atjaunīgās enerģijas un rūpniecisko darbību atļauju piešķiršanas procesus. Gan pašreizējā ilgā procedūra, kas saistīta ar atļauju saņemšanu, gan pārmērīgs birokrātisms attur no jaunu ieguldījumu veikšanas. |
| --- | --- |

1.9.

EESK mudina ES iestādes un dalībvalstis paātrināt atjaunīgās enerģijas un rūpniecisko darbību atļauju piešķiršanas procesus. Gan pašreizējā ilgā procedūra, kas saistīta ar atļauju saņemšanu, gan pārmērīgs birokrātisms attur no jaunu ieguldījumu veikšanas.

| 1.10. | EESK atzinīgi vērtē Ūdeņraža bankas iniciatīvu un cer, ka tā palīdzēs ieviest ūdeņraža tehnoloģiju, it īpaši grūti dekarbonizējamās nozarēs. |
| --- | --- |

1.10.

EESK atzinīgi vērtē Ūdeņraža bankas iniciatīvu un cer, ka tā palīdzēs ieviest ūdeņraža tehnoloģiju, it īpaši grūti dekarbonizējamās nozarēs.

| 1.11. | Pašreizējā infrastruktūra ir pienācīgi jāuztur, lai attīstītu jaunus rūpnieciskos procesus. Lai atbalstītu rūpniecības dekarbonizāciju, ir jāizstrādā īpašas infrastruktūras programmas. |
| --- | --- |

1.11.

Pašreizējā infrastruktūra ir pienācīgi jāuztur, lai attīstītu jaunus rūpnieciskos procesus. Lai atbalstītu rūpniecības dekarbonizāciju, ir jāizstrādā īpašas infrastruktūras programmas.

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Nākamā ES Padomes prezidentvalsts Spānija ir lūgusi EESK sagatavot izpētes atzinumu par Eiropas rūpniecības dekarbonizāciju un digitalizācijas un inovācijas nozīmi šajā procesā. |
| --- | --- |

2.1.

Nākamā ES Padomes prezidentvalsts Spānija ir lūgusi EESK sagatavot izpētes atzinumu par Eiropas rūpniecības dekarbonizāciju un digitalizācijas un inovācijas nozīmi šajā procesā.

| 2.2. | EESK jau iepriekš ir sniegusi pašiniciatīvas atzinumu par dekarbonizācijas tehnoloģijām, īpašu uzmanību pievēršot ETS nozarēm (1). |
| --- | --- |

2.2.

EESK jau iepriekš ir sniegusi pašiniciatīvas atzinumu par dekarbonizācijas tehnoloģijām, īpašu uzmanību pievēršot ETS nozarēm (1

| 2.3. | Eiropas sabiedrība ir pieņēmusi nepieciešamo un radikālo lēmumu līdz 2050. gadam īstenot pilnīgu dekarbonizāciju. Tas visvairāk ietekmēs rūpniecību, un dažām rūpnieciskajām darbībām būs ļoti grūti pielāgoties. |
| --- | --- |

2.3.

Eiropas sabiedrība ir pieņēmusi nepieciešamo un radikālo lēmumu līdz 2050. gadam īstenot pilnīgu dekarbonizāciju. Tas visvairāk ietekmēs rūpniecību, un dažām rūpnieciskajām darbībām būs ļoti grūti pielāgoties.

| 2.4. | Dažas nozares pēdējo gadu laikā ir veikušas būtiskus ieguldījumus un būs spiestas veikt vēl radikālākas izmaiņas, lai sasniegtu neto nulles emisiju mērķi. Tāpēc Eiropas sabiedrībai tās ir jāatbalsta pārejā no fosilā kurināmā uz klimatneitrālu ražošanu. |
| --- | --- |

2.4.

Dažas nozares pēdējo gadu laikā ir veikušas būtiskus ieguldījumus un būs spiestas veikt vēl radikālākas izmaiņas, lai sasniegtu neto nulles emisiju mērķi. Tāpēc Eiropas sabiedrībai tās ir jāatbalsta pārejā no fosilā kurināmā uz klimatneitrālu ražošanu.

| 2.5. | Dažām grūti dekarbonizējamām rūpnieciskajām darbībām ir jāizmanto oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas. Nākotnē CO2 emisijas varētu izmantot, lai ražotu preces ar augstu pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

2.5.

Dažām grūti dekarbonizējamām rūpnieciskajām darbībām ir jāizmanto oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas. Nākotnē CO2

| 2.6. | Ņemot vērā to, ka dažu tīro tehnoloģiju piegādes jomā Eiropas Savienība ir ļoti atkarīga no trešām valstīm, ES būs ārkārtīgi grūti sasniegt savu mērķi līdz 2030. gadam panākt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 40 % apmērā. Eiropa lielā mērā ir atkarīga no tīro tehnoloģiju importa, un vienlaikus ES būs ievērojami jāpaātrina to ieviešana, lai sasniegtu pasākumu kopuma “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķus. ES ir jāapzina tehnoloģijas, kurām vajadzīgs īpašs atbalsts, lai attīstītu ražošanas darbības, un jāierosina papildu pasākumi. |
| --- | --- |

2.6.

Ņemot vērā to, ka dažu tīro tehnoloģiju piegādes jomā Eiropas Savienība ir ļoti atkarīga no trešām valstīm, ES būs ārkārtīgi grūti sasniegt savu mērķi līdz 2030. gadam panākt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 40 % apmērā. Eiropa lielā mērā ir atkarīga no tīro tehnoloģiju importa, un vienlaikus ES būs ievērojami jāpaātrina to ieviešana, lai sasniegtu pasākumu kopuma “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķus. ES ir jāapzina tehnoloģijas, kurām vajadzīgs īpašs atbalsts, lai attīstītu ražošanas darbības, un jāierosina papildu pasākumi.

| 2.7. | Eiropas rūpniecība ir pakļauta pastāvīgam starptautiskās konkurences spiedienam, kas liek ātri reaģēt un pastāvīgi attīstīt un pielāgot uzņēmējdarbību, lai ražošana Eiropas Savienībā joprojām būtu rentabla. Tas jau ir svarīgs faktors modernā ražošanā, taču ar jaunām digitālajām tehnoloģijām ražošanas uzņēmumi var ievērojami uzlabot efektivitāti un izmantot pilnīgi jaunas iespējas izstrādāt produktus, pakalpojumus un uzņēmējdarbības modeļus. |
| --- | --- |

2.7.

Eiropas rūpniecība ir pakļauta pastāvīgam starptautiskās konkurences spiedienam, kas liek ātri reaģēt un pastāvīgi attīstīt un pielāgot uzņēmējdarbību, lai ražošana Eiropas Savienībā joprojām būtu rentabla. Tas jau ir svarīgs faktors modernā ražošanā, taču ar jaunām digitālajām tehnoloģijām ražošanas uzņēmumi var ievērojami uzlabot efektivitāti un izmantot pilnīgi jaunas iespējas izstrādāt produktus, pakalpojumus un uzņēmējdarbības modeļus.

| 2.8. | Digitālā pārkārtošanās, kas paredzēta ES zaļajā kursā, ir dekarbonizācijas mērķrādītāja sasniegšanas priekšnoteikums. |
| --- | --- |

2.8.

Digitālā pārkārtošanās, kas paredzēta ES zaļajā kursā, ir dekarbonizācijas mērķrādītāja sasniegšanas priekšnoteikums.

| 2.9. | Neko nevar panākt bez cilvēkiem. Eiropas darbaspēks ir augsti kvalificēts pašreizējo tehnoloģiju ziņā, taču tas ir jāpārkvalificē, lai izmantotu iespējas, ko sniegs jaunās tehnoloģijas, kas tiks izstrādātas un ieviestas tuvākajā nākotnē. |
| --- | --- |

2.9.

Neko nevar panākt bez cilvēkiem. Eiropas darbaspēks ir augsti kvalificēts pašreizējo tehnoloģiju ziņā, taču tas ir jāpārkvalificē, lai izmantotu iespējas, ko sniegs jaunās tehnoloģijas, kas tiks izstrādātas un ieviestas tuvākajā nākotnē.

| 2.10. | Saskaņā ar vispārpieņemto principu “nevienu neatstāt novārtā” īpaša uzmanība jāpievērš vietējām kopienām, kurās atrodas rūpnieciskās iekārtas, ņemot vērā pārmaiņas, kas notiks turpmākajos gados, un to, kā šīs pārmaiņas īstermiņā ietekmēs nodarbinātību attiecīgajās teritorijās. |
| --- | --- |

2.10.

Saskaņā ar vispārpieņemto principu “nevienu neatstāt novārtā” īpaša uzmanība jāpievērš vietējām kopienām, kurās atrodas rūpnieciskās iekārtas, ņemot vērā pārmaiņas, kas notiks turpmākajos gados, un to, kā šīs pārmaiņas īstermiņā ietekmēs nodarbinātību attiecīgajās teritorijās.

3.   Jauna ainava ES un citur

Jauna ainava ES un citur

| 3.1. | Tajā pašā laikā Eiropas Savienībai nākas stāties pretī jaunajiem sarežģījumiem, ko rada ASV jaunais inflācijas mazināšanas akts (2), kas var stimulēt lielu Eiropas rūpniecības vērtību ķēdes daļu pārvietot uz ASV, jo īpaši attiecībā uz atjaunīgām un mazoglekļa tehnoloģijām. Minētais likums apvieno dotācijas, nodokļu atvieglojumus un aizdevumu garantijas, kuras papildina dažādi sociālie un ekonomiskie nosacījumi. Uzņēmumu ienākuma nodokļa kredīti veido lielāko daļu šajā tiesību aktā, un tie sasniedz aptuveni 216 miljardus ASV dolāru. |
| --- | --- |

3.1.

Tajā pašā laikā Eiropas Savienībai nākas stāties pretī jaunajiem sarežģījumiem, ko rada ASV jaunais inflācijas mazināšanas akts (2

| 3.2. | Nodokļu kredīti par ražošanu ir pieejami arī vēja un saules enerģijas projektiem. Uzņēmumiem, kas vēlas saņemt ražošanas kredītus, ir jāievēro vietējā satura prasības: dzelzs, tērauds un elektroenerģijas ražošanas iekārtu produkti ir jāražo vietējā tirgū. Visiem dzelzs un tērauda ražošanas procesiem jānotiek Amerikas Savienotajās Valstīs, un saražotos produktus uzskata par iekšzemē ražotiem, ja noteikta procentuāla robežvērtība no kopējām ražojumu ražošanas izmaksām ir rasta no ieguves, ražošanas vai ražošanas procesiem ASV. Šī robežvērtība ir 40 %, un 2026. gadā tā palielināsies līdz 55 %. |
| --- | --- |

3.2.

Nodokļu kredīti par ražošanu ir pieejami arī vēja un saules enerģijas projektiem. Uzņēmumiem, kas vēlas saņemt ražošanas kredītus, ir jāievēro vietējā satura prasības: dzelzs, tērauds un elektroenerģijas ražošanas iekārtu produkti ir jāražo vietējā tirgū. Visiem dzelzs un tērauda ražošanas procesiem jānotiek Amerikas Savienotajās Valstīs, un saražotos produktus uzskata par iekšzemē ražotiem, ja noteikta procentuāla robežvērtība no kopējām ražojumu ražošanas izmaksām ir rasta no ieguves, ražošanas vai ražošanas procesiem ASV. Šī robežvērtība ir 40 %, un 2026. gadā tā palielināsies līdz 55 %.

| 3.3. | Komisija ir ierosinājusi jaunus tiesību aktus, lai risinātu problēmu, ko Amerikas un Ķīnas konkurence rada Eiropas Savienībai. EESK izstrādā atzinumu par šo tematu. |
| --- | --- |

3.3.

Komisija ir ierosinājusi jaunus tiesību aktus, lai risinātu problēmu, ko Amerikas un Ķīnas konkurence rada Eiropas Savienībai. EESK izstrādā atzinumu par šo tematu.

| 3.4. | EESK atzīst, ka priekšlikums ir vērsts pareizajā virzienā, taču tas ir nepietiekams, lai sasniegtu vērienīgo mērķrādītāju, un ir nepieciešami likumdošanas procesa uzlabojumi. |
| --- | --- |

3.4.

EESK atzīst, ka priekšlikums ir vērsts pareizajā virzienā, taču tas ir nepietiekams, lai sasniegtu vērienīgo mērķrādītāju, un ir nepieciešami likumdošanas procesa uzlabojumi.

| 3.5. | Atšķirība starp gāzes cenām Eiropā un ASV ir milzīga, pat ņemot vērā neseno cenu kritumu Eiropā. Daži līdzīgi domājoši piegādātāji izmanto “iespējas izmaksu” pieeju attiecībā uz dabasgāzes piegādi un cenām, un ES, kas gandrīz vairs nav atkarīga no Krievijas gāzes, tagad ir nonākusi vēl dārgāku gāzes un elektroenerģijas cenu sistēmā. Tas apdraud gan ES rūpniecības konkurētspēju, gan elektrifikācijas ieviešanu. |
| --- | --- |

3.5.

Atšķirība starp gāzes cenām Eiropā un ASV ir milzīga, pat ņemot vērā neseno cenu kritumu Eiropā. Daži līdzīgi domājoši piegādātāji izmanto “iespējas izmaksu” pieeju attiecībā uz dabasgāzes piegādi un cenām, un ES, kas gandrīz vairs nav atkarīga no Krievijas gāzes, tagad ir nonākusi vēl dārgāku gāzes un elektroenerģijas cenu sistēmā. Tas apdraud gan ES rūpniecības konkurētspēju, gan elektrifikācijas ieviešanu.

| 3.6. | Dekarbonizācijas process palielinās pieprasījumu pēc elektroenerģijas; EESK aicina nodrošināt klimatneitrālu tehnoloģiju, kas prioritāti piešķirtu cenas ziņā pieejamai bezoglekļa energoapgādei un energoapgādes drošībai. |
| --- | --- |

3.6.

Dekarbonizācijas process palielinās pieprasījumu pēc elektroenerģijas; EESK aicina nodrošināt klimatneitrālu tehnoloģiju, kas prioritāti piešķirtu cenas ziņā pieejamai bezoglekļa energoapgādei un energoapgādes drošībai.

| 3.7. | Eiropas uzņēmumiem ir jāiegādājas oglekļa sertifikāti ETS ietvaros. Oglekļa sertifikātu cenas pārsniedz 80 EUR, un elektroenerģijas tūlītējās cenas uzcenojums oglekļa sertifikātu izmaksu pieauguma dēļ ir apmēram 40 EUR. Pārējiem ES galvenajiem tirdzniecības partneriem ar dažiem izņēmumiem nav šāda veida oglekļa cenas, tāpēc ES rūpniecībai nākotnē būs grūti konkurēt starptautiskajos tirgos, pat ar OIM aizsardzību vienotajam tirgum. |
| --- | --- |

3.7.

Eiropas uzņēmumiem ir jāiegādājas oglekļa sertifikāti ETS ietvaros. Oglekļa sertifikātu cenas pārsniedz 80 EUR, un elektroenerģijas tūlītējās cenas uzcenojums oglekļa sertifikātu izmaksu pieauguma dēļ ir apmēram 40 EUR. Pārējiem ES galvenajiem tirdzniecības partneriem ar dažiem izņēmumiem nav šāda veida oglekļa cenas, tāpēc ES rūpniecībai nākotnē būs grūti konkurēt starptautiskajos tirgos, pat ar OIM aizsardzību vienotajam tirgum.

| 3.8. | Cenas ziņā pieejamas dekarbonizētas enerģijas piegāde ir būtiska, lai Eiropā attīstītu jaunas rūpnieciskās darbības. Neto nulles emisiju industrijas akta ietekme uz enerģijas cenām īstermiņā būs ierobežota, un tā ilgtermiņa ietekme joprojām ir neskaidra. Mērķis padarīt Eiropu mazāk atkarīgu no importētās enerģijas un mazāk pakļautu pasaules tirgus svārstīgumam netiks sasniegts vienā dienā. Tomēr rūpniecībai ir vajadzīgi tūlītēji risinājumi, lai segtu enerģijas izmaksas, kas Eiropā joprojām ir augstākas nekā daudzās citās pasaules daļās. ES Zaļā kursa industriālais plāns veiksmīgi izdosies tikai tad, ja ES arī reformēs savu enerģētikas politiku, jo īpaši ar pārskatīto Elektroenerģijas tirgus modeļa direktīvu, kas nezaudē laiku, lai nodrošinātu cenas ziņā pieejamas mazoglekļa elektroenerģijas piegādi atbilstoši augošajai vajadzībai pēc elektrifikācijas. |
| --- | --- |

3.8.

Cenas ziņā pieejamas dekarbonizētas enerģijas piegāde ir būtiska, lai Eiropā attīstītu jaunas rūpnieciskās darbības. Neto nulles emisiju industrijas akta ietekme uz enerģijas cenām īstermiņā būs ierobežota, un tā ilgtermiņa ietekme joprojām ir neskaidra. Mērķis padarīt Eiropu mazāk atkarīgu no importētās enerģijas un mazāk pakļautu pasaules tirgus svārstīgumam netiks sasniegts vienā dienā. Tomēr rūpniecībai ir vajadzīgi tūlītēji risinājumi, lai segtu enerģijas izmaksas, kas Eiropā joprojām ir augstākas nekā daudzās citās pasaules daļās. ES Zaļā kursa industriālais plāns veiksmīgi izdosies tikai tad, ja ES arī reformēs savu enerģētikas politiku, jo īpaši ar pārskatīto Elektroenerģijas tirgus modeļa direktīvu, kas nezaudē laiku, lai nodrošinātu cenas ziņā pieejamas mazoglekļa elektroenerģijas piegādi atbilstoši augošajai vajadzībai pēc elektrifikācijas.

| 3.9. | Šķiet, ka ES ir iestrēgusi starp divām pieejām – tā cenšas pielīdzināties ASV un saglabāt spēcīgu rūpniecisko ietekmi Eiropā, vienlaikus arī ievērojot PTO noteikumus, kas dažkārt ir pilnībā pretēji ASV pieejai. |
| --- | --- |

3.9.

Šķiet, ka ES ir iestrēgusi starp divām pieejām – tā cenšas pielīdzināties ASV un saglabāt spēcīgu rūpniecisko ietekmi Eiropā, vienlaikus arī ievērojot PTO noteikumus, kas dažkārt ir pilnībā pretēji ASV pieejai.

| 3.10. | Vēl viens uzdevums, kas jārisina Eiropas Savienībai, ir ES vienotā tirgus dzīvotspējas saglabāšana. Kā norādījusi Komisija, elastība attiecībā uz valsts atbalstu ir bijusi koncentrēta divās dalībvalstīs, kuras veido vairāk nekā 70 % no kopējās atļaujas, ko Komisija sniegusi saskaņā ar pārejas posma izņēmumu (saistībā ar Covid-19 un Krievijas karu pret Ukrainu). |
| --- | --- |

3.10.

Vēl viens uzdevums, kas jārisina Eiropas Savienībai, ir ES vienotā tirgus dzīvotspējas saglabāšana. Kā norādījusi Komisija, elastība attiecībā uz valsts atbalstu ir bijusi koncentrēta divās dalībvalstīs, kuras veido vairāk nekā 70 % no kopējās atļaujas, ko Komisija sniegusi saskaņā ar pārejas posma izņēmumu (saistībā ar Covid-19 un Krievijas karu pret Ukrainu).

| 3.11. | ES iestādēm un dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts atbalsta sniegšanas uzņēmumiem, lai aizsargātu vienoto tirgu, kas ir Eiropas Savienības stūrakmens. Tomēr, lai MVU varētu digitalizēties un veicināt inovāciju, de minimis slieksni varētu palielināt, jo tas principā nerada šķēršļus konkurencei. Digitālās inovācijas centra (3) pieredze ir jāizplata visā ES. |
| --- | --- |

3.11.

ES iestādēm un dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts atbalsta sniegšanas uzņēmumiem, lai aizsargātu vienoto tirgu, kas ir Eiropas Savienības stūrakmens. Tomēr, lai MVU varētu digitalizēties un veicināt inovāciju, de minimis

3

4.   Inovācijas nozīme

Inovācijas nozīme

| 4.1. | Inovācija ir būtiska, lai ES varētu sasniegt nulles emisiju mērķrādītājus, un tirgū ir jālaiž vairāk komerciāli pieejamu tehnoloģiju. Inovācija uzņēmumos ir nozīmīgs instruments, lai ieviestu jaunas un zaļas tehnoloģijas, kas būtu gan tehniski, gan ekonomiski dzīvotspējīgas. |
| --- | --- |

4.1.

Inovācija ir būtiska, lai ES varētu sasniegt nulles emisiju mērķrādītājus, un tirgū ir jālaiž vairāk komerciāli pieejamu tehnoloģiju. Inovācija uzņēmumos ir nozīmīgs instruments, lai ieviestu jaunas un zaļas tehnoloģijas, kas būtu gan tehniski, gan ekonomiski dzīvotspējīgas.

| 4.2. | No otras puses, nepieciešamībai veicināt taisnīgu tirgu “reālām un uzticamām zaļajām precēm”, izmantojot publisko iepirkumu kā galveno virzītājspēku, ir jāveicina jaunu zaļo tehnoloģiju plašāka izmantošana. |
| --- | --- |

4.2.

No otras puses, nepieciešamībai veicināt taisnīgu tirgu “reālām un uzticamām zaļajām precēm”, izmantojot publisko iepirkumu kā galveno virzītājspēku, ir jāveicina jaunu zaļo tehnoloģiju plašāka izmantošana.

| 4.3. | Eiropai trūkst izejvielu, taču ierosinātā regula par kritiski svarīgām izejvielām veicinās iekšzemē ražotu reciklētu izejvielu izmantošanu rūpniecībā. ES rūpniecības galvenā konkurences priekšrocība ir tās tehnoloģiskās spējas un augsti kvalificēts darbaspēks, kas ļauj tai kļūt par līderi pasaules tirgos. |
| --- | --- |

4.3.

Eiropai trūkst izejvielu, taču ierosinātā regula par kritiski svarīgām izejvielām veicinās iekšzemē ražotu reciklētu izejvielu izmantošanu rūpniecībā. ES rūpniecības galvenā konkurences priekšrocība ir tās tehnoloģiskās spējas un augsti kvalificēts darbaspēks, kas ļauj tai kļūt par līderi pasaules tirgos.

| 4.4. | Šīm konkurences priekšrocībām pašlaik apdraudējumu rada trešās valstis, jo vienīgais līdzeklis, kā saglabāt vadošo lomu, ir aizsargāt inovāciju, rast pareizo līdzsvaru starp vides, cilvēku un inovāciju aizsardzību un paātrināt regulatīvo atļauju piešķiršanu ne tikai “īpašajās jomās”, kā minēts Komisijas priekšlikumā, bet arī citur. Ir spilgti piemēri, kas liecina par nepamatotu kavēšanos, piešķirot atļauju jaunu rūpniecisko iekārtu attīstīšanai. |
| --- | --- |

4.4.

Šīm konkurences priekšrocībām pašlaik apdraudējumu rada trešās valstis, jo vienīgais līdzeklis, kā saglabāt vadošo lomu, ir aizsargāt inovāciju, rast pareizo līdzsvaru starp vides, cilvēku un inovāciju aizsardzību un paātrināt regulatīvo atļauju piešķiršanu ne tikai “īpašajās jomās”, kā minēts Komisijas priekšlikumā, bet arī citur. Ir spilgti piemēri, kas liecina par nepamatotu kavēšanos, piešķirot atļauju jaunu rūpniecisko iekārtu attīstīšanai.

| 4.5. | MVU ir Eiropas ražošanas pamats, un, lai virzītos uz dekarbonizāciju, tiem ir jāpievērš īpaša uzmanība, izmantojot īpašas programmas efektīvas inovācijas un digitalizācijas veicināšanai. |
| --- | --- |

4.5.

MVU ir Eiropas ražošanas pamats, un, lai virzītos uz dekarbonizāciju, tiem ir jāpievērš īpaša uzmanība, izmantojot īpašas programmas efektīvas inovācijas un digitalizācijas veicināšanai.

| 4.6. | Tā kā dekarbonizācijai būs vajadzīgi milzīgi ieguldījumi, EESK ierosina ES iestādēm izmantot gan taisnīgas pārkārtošanās, gan NextGenerationEU līdzekļus, lai sniegtu pienācīgu atbalstu dekarbonizācijas procesā. |
| --- | --- |

4.6.

Tā kā dekarbonizācijai būs vajadzīgi milzīgi ieguldījumi, EESK ierosina ES iestādēm izmantot gan taisnīgas pārkārtošanās, gan NextGenerationEU

| 4.7. | Pašreizējā infrastruktūra ir nav piemērota, lai nodrošinātu nepieciešamās pārmaiņas rūpniecībā un sabiedrībā, un EESK aktīvi aicina publiskā sektora iestādes uzsākt programmu, lai uzturētu un uzlabotu jauno tehnoloģiju netraucētai ieviešanai nepieciešamo infrastruktūru. |
| --- | --- |

4.7.

Pašreizējā infrastruktūra ir nav piemērota, lai nodrošinātu nepieciešamās pārmaiņas rūpniecībā un sabiedrībā, un EESK aktīvi aicina publiskā sektora iestādes uzsākt programmu, lai uzturētu un uzlabotu jauno tehnoloģiju netraucētai ieviešanai nepieciešamo infrastruktūru.

| 4.8. | Šķiet, ka ūdeņradis ir vispiemērotākais līdzeklis to nozaru dekarbonizēšanai, kurās nav iespējama pilnīga elektrifikācija. ES nesenā Ūdeņraža bankas iniciatīva palīdzētu pienācīgi ieviest šo tehnoloģiju daudzuma un cenas ziņā. Dažas reģionālās inovācijas ar ūdeņradi ir ļoti noderīgas, jo tās apvieno lielus uzņēmumus, pētniecības centrus, universitātes un MVU. |
| --- | --- |

4.8.

Šķiet, ka ūdeņradis ir vispiemērotākais līdzeklis to nozaru dekarbonizēšanai, kurās nav iespējama pilnīga elektrifikācija. ES nesenā Ūdeņraža bankas iniciatīva palīdzētu pienācīgi ieviest šo tehnoloģiju daudzuma un cenas ziņā. Dažas reģionālās inovācijas ar ūdeņradi ir ļoti noderīgas, jo tās apvieno lielus uzņēmumus, pētniecības centrus, universitātes un MVU.

5.   Digitalizācijas nozīme

Digitalizācijas nozīme

| 5.1. | Digitalizācija un inovācija būtiski veicina Eiropas rūpniecības dekarbonizāciju. Faktiski rūpniecību, kurā saplūst digitālās tehnoloģijas un preču fiziskā ražošana, var uzskatīt par svarīgu digitālās pārkārtošanās un rūpniecības dekarbonizācijas ietekmes faktoru, jo tā veicina rūpniecisko procesu, produktu un uzņēmējdarbības modeļu modernizāciju un pozitīvi ietekmē produktivitāti. |
| --- | --- |

5.1.

Digitalizācija un inovācija būtiski veicina Eiropas rūpniecības dekarbonizāciju. Faktiski rūpniecību, kurā saplūst digitālās tehnoloģijas un preču fiziskā ražošana, var uzskatīt par svarīgu digitālās pārkārtošanās un rūpniecības dekarbonizācijas ietekmes faktoru, jo tā veicina rūpniecisko procesu, produktu un uzņēmējdarbības modeļu modernizāciju un pozitīvi ietekmē produktivitāti.

| 5.2. | Tādas tehnoloģijas kā sensori, mašīnas-mašīnas sakari, datu analīze un robotika rada iespējas ražošanas uzņēmumiem. Pateicoties ražošanas optimizācijai un automatizācijai, jaunās tehnoloģijas var dot iespēju Eiropas uzņēmumiem konkurēt ar valstīm, kurās tradicionāli ir zemākas ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

5.2.

Tādas tehnoloģijas kā sensori, mašīnas-mašīnas sakari, datu analīze un robotika rada iespējas ražošanas uzņēmumiem. Pateicoties ražošanas optimizācijai un automatizācijai, jaunās tehnoloģijas var dot iespēju Eiropas uzņēmumiem konkurēt ar valstīm, kurās tradicionāli ir zemākas ražošanas izmaksas.

| 5.3. | Daudzas nozares jau ir ļoti automatizētas un arī pakļautas digitālo tehnoloģiju ietekmei, piemēram, viedā robotika montāžas jomā, procesa kontroles datori ķīmisko vielu nozarē un 3D drukāšana komponentu un rezerves daļu ražošanā. Digitālās pārkārtošanās otrais vilnis, ko virza mākslīgais intelekts, industriālais lietu internets un lielo datu tehnoloģija, visticamāk, ienesīs lielākas izmaiņas un var radīt nevienlīdzību starp uzņēmumiem un starp ES reģioniem. |
| --- | --- |

5.3.

Daudzas nozares jau ir ļoti automatizētas un arī pakļautas digitālo tehnoloģiju ietekmei, piemēram, viedā robotika montāžas jomā, procesa kontroles datori ķīmisko vielu nozarē un 3D drukāšana komponentu un rezerves daļu ražošanā. Digitālās pārkārtošanās otrais vilnis, ko virza mākslīgais intelekts, industriālais lietu internets un lielo datu tehnoloģija, visticamāk, ienesīs lielākas izmaiņas un var radīt nevienlīdzību starp uzņēmumiem un starp ES reģioniem.

| 5.4. | Izmantojot sensoru tehnoloģiju, ražošanu var uzraudzīt un optimizēt, piemēram, pastāvīgi uzraugot ražošanas iekārtu izmantošanu, pievadīto enerģiju, izejvielu un rezerves daļu nepieciešamību, produktu kvalitāti un emisijas. Savākto datu analīze var sniegt uzņēmumam ieskatu par to, kuri procesi darbojas optimāli un kurus var uzlabot, kā arī par klimatisko pēdu. |
| --- | --- |

5.4.

Izmantojot sensoru tehnoloģiju, ražošanu var uzraudzīt un optimizēt, piemēram, pastāvīgi uzraugot ražošanas iekārtu izmantošanu, pievadīto enerģiju, izejvielu un rezerves daļu nepieciešamību, produktu kvalitāti un emisijas. Savākto datu analīze var sniegt uzņēmumam ieskatu par to, kuri procesi darbojas optimāli un kurus var uzlabot, kā arī par klimatisko pēdu.

| 5.5. | Digitalizācijai ir liels potenciāls samazināt rūpniecības ietekmi uz klimatu, taču digitalizācijā un datu apstrādē ir jāņem vērā klimata perspektīva. |
| --- | --- |

5.5.

Digitalizācijai ir liels potenciāls samazināt rūpniecības ietekmi uz klimatu, taču digitalizācijā un datu apstrādē ir jāņem vērā klimata perspektīva.

6.   Pārkvalifikācija un prasmju pilnveide

Pārkvalifikācija un prasmju pilnveide

| 6.1. | Zaļā un digitālā pārkārtošanās ir jāuzskata par iespēju radīt un veicināt kvalitatīvas darbvietas un vienlaikus padarīt nozari daudzveidīgāku, šajā nolūkā, piemēram, meklējot talantīgas sievietes, veicinot atvērtību kvalificētiem darba ņēmējiem no trešām valstīm un aktīvi rūpējoties par to, lai nozare kļūtu pievilcīgāka jauniešiem. |
| --- | --- |

6.1.

Zaļā un digitālā pārkārtošanās ir jāuzskata par iespēju radīt un veicināt kvalitatīvas darbvietas un vienlaikus padarīt nozari daudzveidīgāku, šajā nolūkā, piemēram, meklējot talantīgas sievietes, veicinot atvērtību kvalificētiem darba ņēmējiem no trešām valstīm un aktīvi rūpējoties par to, lai nozare kļūtu pievilcīgāka jauniešiem.

| 6.2. | Eiropas Komisija ir nākusi klajā ar plašu iniciatīvu katalogu, kas izstrādātas saskaņā ar Eiropas Prasmju programmu, tostarp ES Prasmju pilnveides paktu un Eiropas Prasmju gadu (2023). Tiks izveidotas vai paplašinātas prasmju partnerības. Lai zaļās pārkārtošanās nolūkā atbalstītu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas programmas stratēģiskajās nozarēs, tiks izveidotas nulles emisiju rūpniecības akadēmijas. Valsts atbalstam un IPCEI būtu arī jānodrošina papildu finanšu resursi, lai atbalstītu prasmju mērķus, un ES budžets un NextGenerationEU jau nodrošina 64,8 miljardus EUR ES Prasmju programmas atbalstam. Daži pašreizējie projekti Erasmus+ paspārnē, piemēram, ESSA (4), ir ļoti daudzsološi. |
| --- | --- |

6.2.

Eiropas Komisija ir nākusi klajā ar plašu iniciatīvu katalogu, kas izstrādātas saskaņā ar Eiropas Prasmju programmu, tostarp ES Prasmju pilnveides paktu un Eiropas Prasmju gadu (2023). Tiks izveidotas vai paplašinātas prasmju partnerības. Lai zaļās pārkārtošanās nolūkā atbalstītu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas programmas stratēģiskajās nozarēs, tiks izveidotas nulles emisiju rūpniecības akadēmijas. Valsts atbalstam un IPCEI

NextGenerationEU

Erasmus

ESSA

4

| 6.3. | Sociālais dialogs ir būtisks, lai pienācīgi ieviestu jaunās tehnoloģijas un palīdzētu sabiedrībai un darba ņēmējiem pieņemt turpmākās pārmaiņas darba procesos. |
| --- | --- |

6.3.

Sociālais dialogs ir būtisks, lai pienācīgi ieviestu jaunās tehnoloģijas un palīdzētu sabiedrībai un darba ņēmējiem pieņemt turpmākās pārmaiņas darba procesos.

| 6.4. | Tomēr, lai ražošanā pilnībā izmantotu digitālo tehnoloģiju sniegtās priekšrocības, ir svarīgi koncentrēties ne tikai uz tehnoloģijām, bet gan domāt par uzņēmējdarbību un organizāciju kopumā. Lai digitalizācija būtu pārvaldāma, ir vajadzīga digitālā stratēģija un rīcības plāni. |
| --- | --- |

6.4.

Tomēr, lai ražošanā pilnībā izmantotu digitālo tehnoloģiju sniegtās priekšrocības, ir svarīgi koncentrēties ne tikai uz tehnoloģijām, bet gan domāt par uzņēmējdarbību un organizāciju kopumā. Lai digitalizācija būtu pārvaldāma, ir vajadzīga digitālā stratēģija un rīcības plāni.

| 6.5. | Uzdevums ir nodrošināt, lai šī digitālā pārkārtošanās radītu lielāku sociālo progresu un lai nevienu netiktu atstāts novārtā. Darba ņēmējiem jāspēj paredzēt jaunu tehnoloģiju attīstības sekas un ietekmēt darba devēju lēmumus, izmantojot uzlabotas tiesības uz līdzdalību. Ir jāapspriež digitālo tehnoloģiju sekas un sarunu ceļā jārod risinājumi visos līmeņos – uzņēmuma, nozares, valsts un Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

6.5.

Uzdevums ir nodrošināt, lai šī digitālā pārkārtošanās radītu lielāku sociālo progresu un lai nevienu netiktu atstāts novārtā. Darba ņēmējiem jāspēj paredzēt jaunu tehnoloģiju attīstības sekas un ietekmēt darba devēju lēmumus, izmantojot uzlabotas tiesības uz līdzdalību. Ir jāapspriež digitālo tehnoloģiju sekas un sarunu ceļā jārod risinājumi visos līmeņos – uzņēmuma, nozares, valsts un Eiropas līmenī.

| 6.6. | ES darbaspēkam ir jābūt pienācīgi pārkvalificētam un ar pilnveidotām prasmēm, lai tam būtu tās jaunās prasmes, kas vajadzīgas jauno darba vides prasību pilnīgai izpildei. Pašreizējās prasmes ir jānovērtē sociālā dialoga ietvaros un jānoskaidro, vai tās ir vērtīgas turpmākai attīstībai. |
| --- | --- |

6.6.

ES darbaspēkam ir jābūt pienācīgi pārkvalificētam un ar pilnveidotām prasmēm, lai tam būtu tās jaunās prasmes, kas vajadzīgas jauno darba vides prasību pilnīgai izpildei. Pašreizējās prasmes ir jānovērtē sociālā dialoga ietvaros un jānoskaidro, vai tās ir vērtīgas turpmākai attīstībai.

| 6.7. | Aktīva un efektīva sociālā dialoga uzturēšana noteikti veicinās jaunu tehnoloģiju labāku ieviešanu un pieņemšanu, samazinot sociālās izmaksas. |
| --- | --- |

6.7.

Aktīva un efektīva sociālā dialoga uzturēšana noteikti veicinās jaunu tehnoloģiju labāku ieviešanu un pieņemšanu, samazinot sociālās izmaksas.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Oglekļa piesaistes tehnoloģiju loma Eiropas rūpniecības dekarbonizācijā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 53. lpp.).

1

(2)  
  Inflation Reduction Act (IRA), 2022.

2

Inflation Reduction Act

IRA

(3)  https://european-digital-innovation-hubs.ec.europa.eu/

3

(4)  https://www.estep.eu/essa/

4

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/41

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zvejas flotes dekarbonizācija”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 349/08)

| Ziņotājs: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Javier GARAT PÉREZ

Javier GARAT PÉREZ

| Atzinuma pieprasījums | Padomes prezidentvalsts Spānijas vēstule, 30.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 28.6.2023. |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 38/6/1 |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 155/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Padomes prezidentvalsts Spānijas vēstule, 30.1.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

28.6.2023.

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

38/6/1

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

155/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē stratēģiju par ES zvejniecības un akvakultūras nozares enerģētisko pārkārtošanu (1). EESK atzīst nepieciešamību samazināt CO2 emisijas un pilnībā atbalsta ilgtspējīgu, atjaunojamu un rentablu enerģijas alternatīvu meklēšanu, kā arī enerģētiskās atkarības no trešām valstīm mazināšanu. EESK aicina sabiedrību, uzņēmumus un it īpaši zivsaimniecības nozari palīdzēt līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē stratēģiju par ES zvejniecības un akvakultūras nozares enerģētisko pārkārtošanu (1

2

| 1.2. | EESK atgādina, ka zivsaimniecības nozare ir klimata pārmaiņu seku mazināšanas risinājuma daļa: zvejnieki nodrošina vienu no veselīgākajām dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām, kas rada vienu no mazākajām oglekļa pēdām. Saskaņā ar UNCTAD datiem nozares emisijas 2023. gadā veidos no 0,1 līdz 0,5 % no kopējām pasaules emisijām; kopš 1990. gada Eiropas flote ir samazinājusi savas emisijas par 50 % (2). Tāpēc mūsu sabiedrībai tā ir stratēģiski nozīmīga nozare, kas nepieciešama, lai apgādātu iedzīvotājus ar pārtiku un veicinātu veselīgu uzturu. Tomēr EESK aicina turpināt centienus palielināt energoefektivitāti un samazināt emisijas. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atgādina, ka zivsaimniecības nozare ir klimata pārmaiņu seku mazināšanas risinājuma daļa: zvejnieki nodrošina vienu no veselīgākajām dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām, kas rada vienu no mazākajām oglekļa pēdām. Saskaņā ar UNCTAD

2

| 1.3. | EESK aicina izstrādāt atbilstošu un reālistisku dekarbonizācijas grafiku, kurā tehnoloģiju, loģistikas un likumdošanas attīstība būtu cieši saistīta. Ja tas netiks darīts, nesamērīgi pieaugs izmaksas (ko nevar iekļaut zivju pārdošanas cenā, jo tas padarītu tās par luksusa preci), tiks radīti darījumdarbības zaudējumi, nestabilitāte un bezdarbs. Pārkārtošanās izmaksas nedrīkst būt nesamērīgas darba devējiem un darba ņēmējiem dažādās jūrniecības nozarēs, kā arī nedrīkst nevienu atstāt novārtā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK aicina izstrādāt atbilstošu un reālistisku dekarbonizācijas grafiku, kurā tehnoloģiju, loģistikas un likumdošanas attīstība būtu cieši saistīta. Ja tas netiks darīts, nesamērīgi pieaugs izmaksas (ko nevar iekļaut zivju pārdošanas cenā, jo tas padarītu tās par luksusa preci), tiks radīti darījumdarbības zaudējumi, nestabilitāte un bezdarbs. Pārkārtošanās izmaksas nedrīkst būt nesamērīgas darba devējiem un darba ņēmējiem dažādās jūrniecības nozarēs, kā arī nedrīkst nevienu atstāt novārtā.

| 1.4. | EESK atzīst, ka alternatīvu un inovatīvu zaļo tehnoloģiju, jaunu degvielu un oglekļneitrālu energoresursu attīstība un pieejamība pasaulē ir lielākā zivsaimniecības nozares problēma. Lai dekarbonizāciju varētu īstenot, ir svarīgi attīstīt šādas degvielas un vajadzīgo infrastruktūru. EESK uzskata, ka hibridizācija ir starpposma risinājums, lai gan tas nenozīmē tūlītēju atteikšanos no fosilā kurināmā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzīst, ka alternatīvu un inovatīvu zaļo tehnoloģiju, jaunu degvielu un oglekļneitrālu energoresursu attīstība un pieejamība pasaulē ir lielākā zivsaimniecības nozares problēma. Lai dekarbonizāciju varētu īstenot, ir svarīgi attīstīt šādas degvielas un vajadzīgo infrastruktūru. EESK uzskata, ka hibridizācija ir starpposma risinājums, lai gan tas nenozīmē tūlītēju atteikšanos no fosilā kurināmā.

| 1.5. | EESK uzsver, ka Eiropas un valstu valdības var izmantot enerģētikas risinājumu kopumu, lai risinātu klimata problēmas. Patlaban 100 % zvejas kuģu izmanto dīzeļdegvielu. Eksperti uzskata, ka atjaunīgās mazoglekļa degvielas, kas nav balstītas uz augiem, ir visizdevīgākā īstermiņa alternatīva zivsaimniecības nozarei, lai atteiktos no fosilā kurināmā, lai gan to cenas pašlaik ir gandrīz divas reizes augstākas nekā dīzeļdegvielas cenas un tās joprojām ir grūti pieejamas. Aviācija iet atsevišķu ceļu, un tiek radīta ilgtspējīga aviācijas degviela, savukārt tādās nozarēs kā ūdensceļu un sauszemes transports labāk ir piemērotas citas tehnoloģijas, piemēram ūdeņradis vai elektroenerģija, kas ir mazāk piemērotas zvejas kuģiem. EESK aicina dot skaidru politisko signālu tam, lai šīs aizstājējdegvielas prioritāri tiktu izmantotas zvejas kuģiem, nevis ūdensceļu un sauszemes transportam. EESK uzsver, ka, pirms netiks izstrādātas šīs alternatīvās degvielas, nebūs iespējams sasniegt vērienīgos mērķus, kas noteikti gan Eiropas zaļajā kursā, gan tiesību aktu kopumā “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (3). |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzsver, ka Eiropas un valstu valdības var izmantot enerģētikas risinājumu kopumu, lai risinātu klimata problēmas. Patlaban 100 % zvejas kuģu izmanto dīzeļdegvielu. Eksperti uzskata, ka atjaunīgās mazoglekļa degvielas, kas nav balstītas uz augiem, ir visizdevīgākā īstermiņa alternatīva zivsaimniecības nozarei, lai atteiktos no fosilā kurināmā, lai gan to cenas pašlaik ir gandrīz divas reizes augstākas nekā dīzeļdegvielas cenas un tās joprojām ir grūti pieejamas. Aviācija iet atsevišķu ceļu, un tiek radīta ilgtspējīga aviācijas degviela, savukārt tādās nozarēs kā ūdensceļu un sauszemes transports labāk ir piemērotas citas tehnoloģijas, piemēram ūdeņradis vai elektroenerģija, kas ir mazāk piemērotas zvejas kuģiem. EESK aicina dot skaidru politisko signālu tam, lai šīs aizstājējdegvielas prioritāri tiktu izmantotas zvejas kuģiem, nevis ūdensceļu un sauszemes transportam. EESK uzsver, ka, pirms netiks izstrādātas šīs alternatīvās degvielas, nebūs iespējams sasniegt vērienīgos mērķus, kas noteikti gan Eiropas zaļajā kursā, gan tiesību aktu kopumā “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (3

| 1.6. | EESK uzskata, ka tik grūti elektrificējamas nozares kā zivsaimniecības nozare dekarbonizācijas milzīgās izmaksas būtiski pārsniedz Eiropas finansējuma iespējas. Uzdevums būs noskaidrot, kā saglabāt zivsaimniecības nozari un tās ieguldījumu nodrošinātībā ar pārtiku. Institucionālais atbalsts un mērķtiecīgi finansēšanas un kreditēšanas pasākumi ir būtiski, lai aptvertu visas dalībvalstis un to flotes. Šajā ziņā EESK pauž bažas par Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF) pašreizējiem ierobežojumiem, kas, kā atzinusi Komisija, nav piemēroti šim pārkārtošanas procesam. Lai segtu šīs izmaksas, EESK aicina izpētīt citus finansējuma avotus, piemēram, Eiropas Investīciju banku, izmantot oglekļa ievedkorekcijas nodokļa ieņēmumus vai mobilizēt ar enerģijas nodokļiem saistītos līdzekļus, pārdalot tos zivsaimniecības nozarei. EESK atgādina, ka Eiropas flotes vidējais vecums ir 31,5 gadi (4), un aicina Eiropas Komisiju ierosināt ārkārtas fonda izveidi ar mērķi paātrināt dekarboniācijas procesu. Lai palīdzētu novirzīt līdzekļus un novērstu konkurenci starp reģioniem, Komiteja arī aicina panākt lielāku papildināmību starp pašreizējām rīcībpolitikām un kohēzijas un reģionālās attīstības fondiem. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka tik grūti elektrificējamas nozares kā zivsaimniecības nozare dekarbonizācijas milzīgās izmaksas būtiski pārsniedz Eiropas finansējuma iespējas. Uzdevums būs noskaidrot, kā saglabāt zivsaimniecības nozari un tās ieguldījumu nodrošinātībā ar pārtiku. Institucionālais atbalsts un mērķtiecīgi finansēšanas un kreditēšanas pasākumi ir būtiski, lai aptvertu visas dalībvalstis un to flotes. Šajā ziņā EESK pauž bažas par Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF) pašreizējiem ierobežojumiem, kas, kā atzinusi Komisija, nav piemēroti šim pārkārtošanas procesam. Lai segtu šīs izmaksas, EESK aicina izpētīt citus finansējuma avotus, piemēram, Eiropas Investīciju banku, izmantot oglekļa ievedkorekcijas nodokļa ieņēmumus vai mobilizēt ar enerģijas nodokļiem saistītos līdzekļus, pārdalot tos zivsaimniecības nozarei. EESK atgādina, ka Eiropas flotes vidējais vecums ir 31,5 gadi (4

| 1.7. | EESK norāda, ka līdz ar enerģijas avotu maiņu būs vajadzīgi pilnīgi jaunas konstrukcijas kuģi ar lielāku kuģa tilpību (“bruto tilpība”), lai tajos varētu uzstādīt jaunās iekārtas. Tomēr kopējā zivsaimniecības politikā noteiktā zvejas kapacitātes definīcija un ierobežojumi kavē šādu progresu. Lai varētu ieviest jaunas tehnoloģijas, kas saistītas ar enerģētikas pārkārtošanu, EESK aicina Eiropas Komisiju pārskatīt zvejas kapacitātes definīciju. |
| --- | --- |

1.7.

EESK norāda, ka līdz ar enerģijas avotu maiņu būs vajadzīgi pilnīgi jaunas konstrukcijas kuģi ar lielāku kuģa tilpību (“bruto tilpība”), lai tajos varētu uzstādīt jaunās iekārtas. Tomēr kopējā zivsaimniecības politikā noteiktā zvejas kapacitātes definīcija un ierobežojumi kavē šādu progresu. Lai varētu ieviest jaunas tehnoloģijas, kas saistītas ar enerģētikas pārkārtošanu, EESK aicina Eiropas Komisiju pārskatīt zvejas kapacitātes definīciju.

| 1.8. | EESK uzskata, ka ES nevajadzētu ieviest nodokļus degvielai (dīzeļdegvielai), ko izmanto zvejas operācijās, kamēr nav komerciāli pieejamas jaunas dzinēju tehnoloģijas un kamēr tiesiskais regulējums neļauj šādas tehnoloģijas modernizēt, uzstādīt un izmantot. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka ES nevajadzētu ieviest nodokļus degvielai (dīzeļdegvielai), ko izmanto zvejas operācijās, kamēr nav komerciāli pieejamas jaunas dzinēju tehnoloģijas un kamēr tiesiskais regulējums neļauj šādas tehnoloģijas modernizēt, uzstādīt un izmantot.

| 1.9. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu izveidot jaunu daudzpusēju enerģētikas pārkārtošanas partnerību. EESK uzskata: lai rastu konkrētus, praktiskus un ilgtspējīgus risinājumus, ir svarīgi apspriesties ne tikai ar zivsaimniecības nozares pārstāvjiem, bet arī ar darba ņēmēju arodbiedrībām, tehniskajiem speciālistiem, kuģu būvētavām, inženieriem un ostām. EESK aicina izstrādāt visaptverošu plānu, kura mērķis būtu nostiprināt Eiropas spēju būvēt videi nekaitīgus zvejas kuģus un kurā būtu paredzēts īpaši labvēlīgs nodokļu režīms kuģu būvētavām. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu izveidot jaunu daudzpusēju enerģētikas pārkārtošanas partnerību. EESK uzskata: lai rastu konkrētus, praktiskus un ilgtspējīgus risinājumus, ir svarīgi apspriesties ne tikai ar zivsaimniecības nozares pārstāvjiem, bet arī ar darba ņēmēju arodbiedrībām, tehniskajiem speciālistiem, kuģu būvētavām, inženieriem un ostām. EESK aicina izstrādāt visaptverošu plānu, kura mērķis būtu nostiprināt Eiropas spēju būvēt videi nekaitīgus zvejas kuģus un kurā būtu paredzēts īpaši labvēlīgs nodokļu režīms kuģu būvētavām.

| 1.10. | EESK jo īpaši aicina veicināt izmēģinājuma projektus jaunu enerģijas avotu jomā, izveidot novatoriskas jūras rūpniecības vērtību ķēdes, piedāvāt lietotājiem jaunas, vēl nezināmas tehnoloģijas, radīt ilgtspējīgas darbavietas, attīstot jaunu rūpniecisko darbību, un veicināt aprites ekonomiku. Tāpēc EESK aicina piešķirt līdzekļus apkalpju apmācībai, lai tās varētu droši un efektīvi izmantot jaunās tehnoloģijas uz kuģa. Vienīgais veids, kā taisnīgi pārvarēt pārkārtošanās ietekmi, ir izvairīties no nesamērīga sloga darba ņēmējiem vai uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.10.

EESK jo īpaši aicina veicināt izmēģinājuma projektus jaunu enerģijas avotu jomā, izveidot novatoriskas jūras rūpniecības vērtību ķēdes, piedāvāt lietotājiem jaunas, vēl nezināmas tehnoloģijas, radīt ilgtspējīgas darbavietas, attīstot jaunu rūpniecisko darbību, un veicināt aprites ekonomiku. Tāpēc EESK aicina piešķirt līdzekļus apkalpju apmācībai, lai tās varētu droši un efektīvi izmantot jaunās tehnoloģijas uz kuģa. Vienīgais veids, kā taisnīgi pārvarēt pārkārtošanās ietekmi, ir izvairīties no nesamērīga sloga darba ņēmējiem vai uzņēmumiem.

| 1.11. | EESK vēlas izmantot iespēju ar šo izpētes atzinumu panākt, lai dekarbonizācijas problēma tiktu iekļauta plašākā stratēģiskā satvarā. Atzinuma pēdējā daļā ir izklāstīts ilgtspējīgas ES zivsaimniecības nozares nākotnes redzējums, kam vajadzētu būt par ceļvedi Komitejas turpmākajā darbā. |
| --- | --- |

1.11.

EESK vēlas izmantot iespēju ar šo izpētes atzinumu panākt, lai dekarbonizācijas problēma tiktu iekļauta plašākā stratēģiskā satvarā. Atzinuma pēdējā daļā ir izklāstīts ilgtspējīgas ES zivsaimniecības nozares nākotnes redzējums, kam vajadzētu būt par ceļvedi Komitejas turpmākajā darbā.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Eiropas Komisija 2023. gada 21. februārī publicēja stratēģiju par ES zvejniecības un akvakultūras nozares enerģētisko pārkārtošanu. Stratēģijā uzsvērta vajadzība iespējami īsākā laikā samazināt atkarību no fosilā kurināmā un pāriet uz atjaunīgajiem un mazoglekļa energoresursiem saskaņā ar Eiropas zaļajā kursā izvirzītajiem mērķiem līdz 2050. gadam panākt ES klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija 2023. gada 21. februārī publicēja stratēģiju par ES zvejniecības un akvakultūras nozares enerģētisko pārkārtošanu. Stratēģijā uzsvērta vajadzība iespējami īsākā laikā samazināt atkarību no fosilā kurināmā un pāriet uz atjaunīgajiem un mazoglekļa energoresursiem saskaņā ar Eiropas zaļajā kursā izvirzītajiem mērķiem līdz 2050. gadam panākt ES klimatneitralitāti.

| 2.2. | Komisija norāda, ka enerģija ir viena no galvenajām ES zivsaimniecības un akvakultūras nozares darbības izmaksu sastāvdaļām. Enerģijas cenu pieauguma dēļ jūras transporta gāzeļļas cenas 2022. gadā pieauga vairāk nekā divas reizes salīdzinājumā ar 2021. gada vidējām cenām, un tas radīja milzīgu spiedienu uz ES flotes un akvakultūras darbību ekonomisko dzīvotspēju. Šajā saistībā aptuveni 40 % no piekrastes flotes, 66 % no jūras flotes un 87 % no tāljūras flotes darbības nebija rentabli, ņemot vērā 2022. gada enerģijas cenas. Tāpēc, lai turpinātu darbību, liela daļa zivsaimniecības un akvakultūras nozares uzņēmumu bija atkarīgi no dalībvalstu finansiālā atbalsta un pieejamajiem ES finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija norāda, ka enerģija ir viena no galvenajām ES zivsaimniecības un akvakultūras nozares darbības izmaksu sastāvdaļām. Enerģijas cenu pieauguma dēļ jūras transporta gāzeļļas cenas 2022. gadā pieauga vairāk nekā divas reizes salīdzinājumā ar 2021. gada vidējām cenām, un tas radīja milzīgu spiedienu uz ES flotes un akvakultūras darbību ekonomisko dzīvotspēju. Šajā saistībā aptuveni 40 % no piekrastes flotes, 66 % no jūras flotes un 87 % no tāljūras flotes darbības nebija rentabli, ņemot vērā 2022. gada enerģijas cenas. Tāpēc, lai turpinātu darbību, liela daļa zivsaimniecības un akvakultūras nozares uzņēmumu bija atkarīgi no dalībvalstu finansiālā atbalsta un pieejamajiem ES finanšu instrumentiem.

| 2.3. | Eiropas Komisija šajā saistībā norāda uz ES zivsaimniecības un akvakultūras nozares strukturālo neaizsargātību. Lai to mainītu, paziņojumā ir ierosināti vairāki rīcības virzieni:






  — | inovatīvas tehnoloģijas un metodes enerģētikas pārkārtošanai, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Eiropas Komisija šajā saistībā norāda uz ES zivsaimniecības un akvakultūras nozares strukturālo neaizsargātību. Lai to mainītu, paziņojumā ir ierosināti vairāki rīcības virzieni:

—

inovatīvas tehnoloģijas un metodes enerģētikas pārkārtošanai,

| — | enerģētikas pārkārtošanai atbilstīgs zivsaimniecības tiesiskais un finanšu regulējums, |
| --- | --- |

—

enerģētikas pārkārtošanai atbilstīgs zivsaimniecības tiesiskais un finanšu regulējums,

| — | enerģētikas pārkārtošanas problēmu un šķēršļu apzināšana un pārvarēšana, |
| --- | --- |

—

enerģētikas pārkārtošanas problēmu un šķēršļu apzināšana un pārvarēšana,

| — | enerģētikas pārkārtošanas veicināšana zivsaimniecības nozarē: platformu izveide un izpēte. |
| --- | --- |

—

enerģētikas pārkārtošanas veicināšana zivsaimniecības nozarē: platformu izveide un izpēte.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Emisijas

Emisijas

| 3.1. | EESK atbalsta apņemšanos līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti un uzsver, ka ir jāpaātrina enerģētikas pārkārtošana un zivsaimniecības nozares dekarbonizācija. Šai pārkārtošanai ir jābūt līdzsvarotai tā, lai pielāgošanās slogs tiktu sadalīts starp visiem operatoriem, netraucējot to darbību. Turklāt tai jābūt izmaksu ziņā pieejamai un pielāgotai flotes īpatnībām (it sevišķi kuģu lielumam un darbībai), lai ražošanas struktūra spētu izmantot jaunās tehnoloģijas jaunu dzinēju piedziņas veidu ieviešanai. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atbalsta apņemšanos līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti un uzsver, ka ir jāpaātrina enerģētikas pārkārtošana un zivsaimniecības nozares dekarbonizācija. Šai pārkārtošanai ir jābūt līdzsvarotai tā, lai pielāgošanās slogs tiktu sadalīts starp visiem operatoriem, netraucējot to darbību. Turklāt tai jābūt izmaksu ziņā pieejamai un pielāgotai flotes īpatnībām (it sevišķi kuģu lielumam un darbībai), lai ražošanas struktūra spētu izmantot jaunās tehnoloģijas jaunu dzinēju piedziņas veidu ieviešanai.

| 3.2. | Lai gan pēdējos gados SEG emisijas kuģniecības nozarē pasaulē ir palielinājušās, ES zvejas flotes emisijas ir samazinājušās līdz pat 50 % (5), jo ir uzlabota energoefektivitāte (sk. 4.11. un 4.12. punktā minētos piemērus) un samazināts flotes lielums. Neskatoties uz ES paplašināšanos, ES kuģu skaits 2020. gadā bija 73 716 kuģi (6) salīdzinājumā ar 103 834 kuģiem 1996. gadā, kas nozīmē, ka 25 gadu laikā zvejas kuģu skaits ir samazinājies par 30 000, bet aktīvo kuģu skaits ir tikai 56 111 (75 % ir mazāki par 12 metriem). Eiropas rādītājus vēl vairāk apsteidz pasaules rādītāji, jo tika lēsts, ka 2020. gadā pasaules flotē būs 4,1 miljons zvejas kuģu (7). Tiek lēsts, ka Ķīnā ir 564 000 kuģu, un tai ir pasaulē lielākā zvejas flote. Attiecībā uz zivju produkciju 2020. gadā Ķīna veidoja gandrīz 15 % no pasaules nozvejas, bet ES – 4 % no pasaules nozvejas. Ņemot vērā visu iepriekš minēto, ir svarīgi saglabāt modernu un konkurētspējīgu Eiropas zvejas floti. |
| --- | --- |

3.2.

Lai gan pēdējos gados SEG emisijas kuģniecības nozarē pasaulē ir palielinājušās, ES zvejas flotes emisijas ir samazinājušās līdz pat 50 % (5

6

7

| 3.3. | Lai novērtētu progresu flotes CO2 emisiju samazināšanā, EESK skatījumā ir svarīgi noteikt atsauces gadu, kas nekaitē nozarei, atzīst tās centienus un turpina to stimulēt virzībā uz neitralitāti. EESK atzīst, ka kopš 1990. gada ES flote ir panākusi progresu ceļā uz klimatneitralitāti. Tāpēc Komiteja uzskata, ka, nosakot 2005. vai 2008. gadu par atsauces gadu emisiju samazināšanai zivsaimniecības nozarē, šis progress vienkārši netiktu ņemts vērā un nozarei tiktu nodarīts kaitējums, ņemot vērā zivsaimniecības nozares īpatnības un ierobežojumus. |
| --- | --- |

3.3.

Lai novērtētu progresu flotes CO2

Pāreja uz atjaunīgajiem energoresursiem un mazoglekļa vai bezemisiju energoresursiem

Pāreja uz atjaunīgajiem energoresursiem un mazoglekļa vai bezemisiju energoresursiem

| 3.4. | Zivsaimniecības nozare ir pilnībā atkarīga no fosilā kurināmā, un tas nozīmē, ka jebkurš risinājums ir jāapsver vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tomēr, ņemot vērā vajadzību cīnīties pret klimata pārmaiņām un izmantot tehnoloģiskā progresa priekšrocības citās nozarēs, ir nekavējoties jāuzsāk risinājumu meklēšana zivsaimniecības nozarē, piešķirot līdzekļus no ārkārtas fonda, lai paātrinātu dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

3.4.

Zivsaimniecības nozare ir pilnībā atkarīga no fosilā kurināmā, un tas nozīmē, ka jebkurš risinājums ir jāapsver vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tomēr, ņemot vērā vajadzību cīnīties pret klimata pārmaiņām un izmantot tehnoloģiskā progresa priekšrocības citās nozarēs, ir nekavējoties jāuzsāk risinājumu meklēšana zivsaimniecības nozarē, piešķirot līdzekļus no ārkārtas fonda, lai paātrinātu dekarbonizāciju.

| 3.5. | EESK uzsver, ka īstermiņā īstenojamākie pasākumi ir jauktie risinājumi, piemēram, hibrīddzinēju ieviešana, papildu vai palīglīdzekļi esošajām atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām (saule, vējš, elektrība), kā arī modernu alternatīvo degvielu (kas nebūtu ražotas no pārtikas un lopbarības kultūrām) izmantošana. |
| --- | --- |

3.5.

EESK uzsver, ka īstermiņā īstenojamākie pasākumi ir jauktie risinājumi, piemēram, hibrīddzinēju ieviešana, papildu vai palīglīdzekļi esošajām atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām (saule, vējš, elektrība), kā arī modernu alternatīvo degvielu (kas nebūtu ražotas no pārtikas un lopbarības kultūrām) izmantošana.

| 3.6. | EESK norāda, ka atjaunīgās mazoglekļa degvielas ir saderīgas ar tradicionālajiem iekšdedzes dzinējiem un esošajām apgādes sistēmām, kā arī to ražošanu. Turklāt izplatīšanu var veikt, izmantojot esošās rūpnieciskās iekārtas, piemēram, naftas pārstrādes rūpnīcas. Tās arī palielina Eiropas enerģētisko neatkarību, jo, atšķirībā no akumulatoru ražošanai nepieciešamās naftas vai minerālu izejvielām, tās tiek ražotas, izmantojot vietējās izejvielas. Šie kurināmie arī paver lielas iespējas darbavietu radīšanai un rūpniecības labklājībai, un to nozīme var būt izšķiroša Eiropas ekonomikas dinamikā. Tomēr jāatceras, ka atjaunīgās mazoglekļa degvielas mūsdienās ir dārgākas nekā dīzeļdegviela un tās joprojām ir grūti pieejamas. |
| --- | --- |

3.6.

EESK norāda, ka atjaunīgās mazoglekļa degvielas ir saderīgas ar tradicionālajiem iekšdedzes dzinējiem un esošajām apgādes sistēmām, kā arī to ražošanu. Turklāt izplatīšanu var veikt, izmantojot esošās rūpnieciskās iekārtas, piemēram, naftas pārstrādes rūpnīcas. Tās arī palielina Eiropas enerģētisko neatkarību, jo, atšķirībā no akumulatoru ražošanai nepieciešamās naftas vai minerālu izejvielām, tās tiek ražotas, izmantojot vietējās izejvielas. Šie kurināmie arī paver lielas iespējas darbavietu radīšanai un rūpniecības labklājībai, un to nozīme var būt izšķiroša Eiropas ekonomikas dinamikā. Tomēr jāatceras, ka atjaunīgās mazoglekļa degvielas mūsdienās ir dārgākas nekā dīzeļdegviela un tās joprojām ir grūti pieejamas.

| 3.7. | EESK uzsver, ka daži no jaunajiem alternatīvajiem dzinēju piedziņas avotiem, piemēram, elektrība, sadārdzinājās vēl pirms neprovocētā Krievijas iebrukuma Ukrainā. Tāpēc ES ir jāņem vērā, ka pāreja no fosilā kurināmā uz citiem atjaunīgajiem energoresursiem ne vienmēr samazinās izmaksas. |
| --- | --- |

3.7.

EESK uzsver, ka daži no jaunajiem alternatīvajiem dzinēju piedziņas avotiem, piemēram, elektrība, sadārdzinājās vēl pirms neprovocētā Krievijas iebrukuma Ukrainā. Tāpēc ES ir jāņem vērā, ka pāreja no fosilā kurināmā uz citiem atjaunīgajiem energoresursiem ne vienmēr samazinās izmaksas.

Nepieciešamība atjaunot floti un nodrošināt atbilstošus finansēšanas mehānismus

Nepieciešamība atjaunot floti un nodrošināt atbilstošus finansēšanas mehānismus

| 3.8. | Papildus nepieciešamībai novērst tehnoloģisko zināšanu un inovācijas nepilnības pašreizējai Eiropas zvejas flotei ir raksturīgs arī ierobežojošs faktors: kuģi ir vidēji vairāk nekā 30 gadus veci. Tas neļauj kuģniecības uzņēmumiem apsvērt lielāko daļu iespējamo modernizācijas ieguldījumu. EESK uzskata, ka vienkārši nomainīt dzinēju tik veciem kuģiem nav ne pietiekams, ne arī iespējams pasākums. Tāpēc ir svarīgi izstrādāt Savienības flotes atjaunošanas plānu, lai pabeigtu ilgtspējīgas zvejas nodrošināšanu ar moderniem, 21. gadsimta kuģiem. Šī stratēģija palīdzētu arī uzlabot flotes sociālekonomiskās perspektīvas. |
| --- | --- |

3.8.

Papildus nepieciešamībai novērst tehnoloģisko zināšanu un inovācijas nepilnības pašreizējai Eiropas zvejas flotei ir raksturīgs arī ierobežojošs faktors: kuģi ir vidēji vairāk nekā 30 gadus veci. Tas neļauj kuģniecības uzņēmumiem apsvērt lielāko daļu iespējamo modernizācijas ieguldījumu. EESK uzskata, ka vienkārši nomainīt dzinēju tik veciem kuģiem nav ne pietiekams, ne arī iespējams pasākums. Tāpēc ir svarīgi izstrādāt Savienības flotes atjaunošanas plānu, lai pabeigtu ilgtspējīgas zvejas nodrošināšanu ar moderniem, 21. gadsimta kuģiem. Šī stratēģija palīdzētu arī uzlabot flotes sociālekonomiskās perspektīvas.

| 3.9. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt īpašu rokasgrāmatu un datubāzi par ES finansējuma un finansēšanas instrumentiem enerģētikas pārkārtošanai. Tomēr ES programmā “Apvārsnis Eiropa” pašlaik nav īpaša uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus zivsaimniecības jomā. Turklāt saskaņā ar jauno EJZAF ir noteikti stingri finansējuma ierobežojumi, jo tajā paredzēts tikai neliels procentuālais atbalsts ieguldījumiem flotē un subsīdijas ir atkarīgas no kuģa lieluma (piemēram, dzinēju nomaiņas finansēšanas pasākumi attiecas tikai uz kuģiem, kuru garums nepārsniedz 24 m). Turklāt finansējums lielā mērā ir atkarīgs no tādiem aspektiem kā flotes līdzsvars, nopietnu pārkāpumu neesamība un zvejas kapacitāte, kas diemžēl joprojām ir nepietiekami novērtēta. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK uzskata, ka ir svarīgi izveidot īpašu fondu un kredītlīnijas flotes modernizācijai un atjaunošanai. |
| --- | --- |

3.9.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt īpašu rokasgrāmatu un datubāzi par ES finansējuma un finansēšanas instrumentiem enerģētikas pārkārtošanai. Tomēr ES programmā “Apvārsnis Eiropa” pašlaik nav īpaša uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus zivsaimniecības jomā. Turklāt saskaņā ar jauno EJZAF ir noteikti stingri finansējuma ierobežojumi, jo tajā paredzēts tikai neliels procentuālais atbalsts ieguldījumiem flotē un subsīdijas ir atkarīgas no kuģa lieluma (piemēram, dzinēju nomaiņas finansēšanas pasākumi attiecas tikai uz kuģiem, kuru garums nepārsniedz 24 m). Turklāt finansējums lielā mērā ir atkarīgs no tādiem aspektiem kā flotes līdzsvars, nopietnu pārkāpumu neesamība un zvejas kapacitāte, kas diemžēl joprojām ir nepietiekami novērtēta. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK uzskata, ka ir svarīgi izveidot īpašu fondu un kredītlīnijas flotes modernizācijai un atjaunošanai.

Šķēršļi enerģētikas pārkārtošanai

Šķēršļi enerģētikas pārkārtošanai

| 3.10. | Parasti alternatīvie energoresursi aizņem vairāk vietas un rada papildu drošības apdraudējumu uz kuģa. Tomēr atšķirībā no kuģniecības nozares zivsaimniecības nozarei ir jāsaskaras ar ES noteiktajiem bruto tonnāžas (tilpības) ierobežojumiem, kas vēl vairāk apgrūtina jaunu tehnoloģiju uzstādīšanu uz kuģiem un ieguldījumu veikšanu. Šajā saistībā jānorāda, ka dažu dekarbonizācijas tehnoloģiju piemērošana mazapjoma zvejas kuģiem ir vēl sarežģītāka. |
| --- | --- |

3.10.

Parasti alternatīvie energoresursi aizņem vairāk vietas un rada papildu drošības apdraudējumu uz kuģa. Tomēr atšķirībā no kuģniecības nozares zivsaimniecības nozarei ir jāsaskaras ar ES noteiktajiem bruto tonnāžas (tilpības) ierobežojumiem, kas vēl vairāk apgrūtina jaunu tehnoloģiju uzstādīšanu uz kuģiem un ieguldījumu veikšanu. Šajā saistībā jānorāda, ka dažu dekarbonizācijas tehnoloģiju piemērošana mazapjoma zvejas kuģiem ir vēl sarežģītāka.

| 3.11. | EESK uzsver, ka neatbilstoša zvejas jaudas definīcija kopējā zivsaimniecības politikā (KZP) kavē ne tikai flotes modernizāciju kopumā, lai ieviestu jaunas tehnoloģijas, bet arī sociālos un drošības uzlabojumus. Mūsdienās zvejas kapacitātes nolūkos tiek ņemta vērā vieta uz kuģa, kas paredzēta kambīzei, kajītēm, tualetēm vai atpūtas zonām un kam nav nekāda sakara ar zivju nozvejas vai uzglabāšanas jaudu. KZP ir skaidrā pretrunā sociālajos tiesību aktos (8), piemēram, SDO Konvencijā C188 par darbu zvejniecībā, noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

3.11.

EESK uzsver, ka neatbilstoša zvejas jaudas definīcija kopējā zivsaimniecības politikā (KZP) kavē ne tikai flotes modernizāciju kopumā, lai ieviestu jaunas tehnoloģijas, bet arī sociālos un drošības uzlabojumus. Mūsdienās zvejas kapacitātes nolūkos tiek ņemta vērā vieta uz kuģa, kas paredzēta kambīzei, kajītēm, tualetēm vai atpūtas zonām un kam nav nekāda sakara ar zivju nozvejas vai uzglabāšanas jaudu. KZP ir skaidrā pretrunā sociālajos tiesību aktos (8

| 3.12. | EESK uzskata, ka stratēģijā par enerģētikas pārkārtošanu būtu jāņem vērā šie aspekti un attiecīgi jāierosina jaudas pasākumu pārskatīšana, lai varētu ieviest jaunas tehnoloģijas un modernizēt floti. Jauni pasākumi, ko varētu izmantot, ir “neto tilpība” vai Norvēģijā un Islandē izmantotās formulas, kas aprēķinos neiekļauj darba ņēmēju brīvā laika un atpūtas zonas, pamatojoties uz tādiem aspektiem kā piešķirtā kvota vai kuģa lielums. Šī pārskatīšana atvieglotu arī nepieciešamo dzīves apstākļu uzlabošanu, lai padarītu nozari pievilcīgāku jauniem darba ņēmējiem, novērstu paaudžu atšķirību un veicinātu sieviešu iesaistīšanos zivsaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

3.12.

EESK uzskata, ka stratēģijā par enerģētikas pārkārtošanu būtu jāņem vērā šie aspekti un attiecīgi jāierosina jaudas pasākumu pārskatīšana, lai varētu ieviest jaunas tehnoloģijas un modernizēt floti. Jauni pasākumi, ko varētu izmantot, ir “neto tilpība” vai Norvēģijā un Islandē izmantotās formulas, kas aprēķinos neiekļauj darba ņēmēju brīvā laika un atpūtas zonas, pamatojoties uz tādiem aspektiem kā piešķirtā kvota vai kuģa lielums. Šī pārskatīšana atvieglotu arī nepieciešamo dzīves apstākļu uzlabošanu, lai padarītu nozari pievilcīgāku jauniem darba ņēmējiem, novērstu paaudžu atšķirību un veicinātu sieviešu iesaistīšanos zivsaimniecības nozarē.

Tradicionālo degvielu aplikšana ar nodokļiem

Tradicionālo degvielu aplikšana ar nodokļiem

| 3.13. | Ņemot vērā, ka jaunu kuģu būvniecība ES kuģu īpašniekiem radīs ekonomisku risku, EESK aicina pieņemt tādu politiku, kas nodrošina juridisko noteiktību kuģu īpašniekiem. Tāpēc ir svarīgi iesaldēt jaunu nodokļu ieviešanu tradicionālajai zvejas degvielai (dīzeļdegvielai), kamēr nav komerciāli pieejamas jaunas dzinēju un degvielas tehnoloģijas un kamēr nav izveidots tiesiskais regulējums nepieciešamās atjaunošanas jomā; pretējā gadījumā tas tikai sodīs nozari. |
| --- | --- |

3.13.

Ņemot vērā, ka jaunu kuģu būvniecība ES kuģu īpašniekiem radīs ekonomisku risku, EESK aicina pieņemt tādu politiku, kas nodrošina juridisko noteiktību kuģu īpašniekiem. Tāpēc ir svarīgi iesaldēt jaunu nodokļu ieviešanu tradicionālajai zvejas degvielai (dīzeļdegvielai), kamēr nav komerciāli pieejamas jaunas dzinēju un degvielas tehnoloģijas un kamēr nav izveidots tiesiskais regulējums nepieciešamās atjaunošanas jomā; pretējā gadījumā tas tikai sodīs nozari.

Partnerība enerģētikas pārkārtošanai ES zivsaimniecības un akvakultūras nozarē

Partnerība enerģētikas pārkārtošanai ES zivsaimniecības un akvakultūras nozarē

| 3.14. | Nozarei nav vadlīniju ne no tehnoloģiju nodrošinātājiem, ne politikas veidotājiem par to, kā īstenot dekarbonizāciju. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot ekspertu grupu, lai sniegtu konsultācijas par dažādām pieejamām alternatīvām, turpmāko attīstību, tirgu utt. Īpaši svarīgi būtu noteikt, kādas tehnoloģijas ir vispiemērotākās katram flotes segmentam un reģionam, un, iespējams, būs nepieciešams kombinēt dažādus energoresursus. Turklāt, lai veicinātu dekarbonizāciju, jūrniecības nozares ķēdē būtu lietderīgi rīkot informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas. |
| --- | --- |

3.14.

Nozarei nav vadlīniju ne no tehnoloģiju nodrošinātājiem, ne politikas veidotājiem par to, kā īstenot dekarbonizāciju. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot ekspertu grupu, lai sniegtu konsultācijas par dažādām pieejamām alternatīvām, turpmāko attīstību, tirgu utt. Īpaši svarīgi būtu noteikt, kādas tehnoloģijas ir vispiemērotākās katram flotes segmentam un reģionam, un, iespējams, būs nepieciešams kombinēt dažādus energoresursus. Turklāt, lai veicinātu dekarbonizāciju, jūrniecības nozares ķēdē būtu lietderīgi rīkot informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas.

Zilā ekonomika

Zilā ekonomika

| 3.15. | Zilā ekonomika aptver visas saimnieciskās darbības, kas saistītas ar jūru. Dažādās nozares, kas veido zilo ekonomiku, ir savstarpēji atkarīgas (zivsaimniecība, biotehnoloģija, kuģniecība, jūras transports, akvakultūra, kuģu būvētavas, piegādes ķēdes, loģistika un transports), jo to pamatā ir kopīgas prasmes un kopīga infrastruktūra (ostas, loģistika un elektroenerģijas sadales tīkli), kā arī jūras resursu ilgtspējīga izmantošana. EESK uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša dekarbonizācijas stratēģija, kas cenšas rast sinerģijas starp dažādiem ķēdes posmiem. Turklāt EESK aicina nodrošināt atbilstošus cilvēkresursus un prasmes, lai projektētu, būvētu un ekspluatētu modernus kuģus. Ir nepieciešama kvalificēta darbaspēka piesaiste. |
| --- | --- |

3.15.

Zilā ekonomika aptver visas saimnieciskās darbības, kas saistītas ar jūru. Dažādās nozares, kas veido zilo ekonomiku, ir savstarpēji atkarīgas (zivsaimniecība, biotehnoloģija, kuģniecība, jūras transports, akvakultūra, kuģu būvētavas, piegādes ķēdes, loģistika un transports), jo to pamatā ir kopīgas prasmes un kopīga infrastruktūra (ostas, loģistika un elektroenerģijas sadales tīkli), kā arī jūras resursu ilgtspējīga izmantošana. EESK uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša dekarbonizācijas stratēģija, kas cenšas rast sinerģijas starp dažādiem ķēdes posmiem. Turklāt EESK aicina nodrošināt atbilstošus cilvēkresursus un prasmes, lai projektētu, būvētu un ekspluatētu modernus kuģus. Ir nepieciešama kvalificēta darbaspēka piesaiste.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

Progresīvās degvielas

Progresīvās degvielas

| 4.1. | EESK uzsver to progresīvo degvielu, kas nav ražotas no pārtikas un lopbarības kultūrām, potenciālu aprites ekonomikas jomā, cīņā pret piekrastes lauku apdzīvotības samazināšanos un, protams, ES enerģētiskās neatkarības palielināšanā. Patiesībā saskaņā ar ES CO2 neitralitātes mērķiem šādu alternatīvo degvielu tīrās CO2 emisijas sadegšanā dzinējos var nokristies līdz nullei, ja tās ir ražotas ar atjaunīgo elektroenerģiju. |
| --- | --- |

4.1.

EESK uzsver to progresīvo degvielu, kas nav ražotas no pārtikas un lopbarības kultūrām, potenciālu aprites ekonomikas jomā, cīņā pret piekrastes lauku apdzīvotības samazināšanos un, protams, ES enerģētiskās neatkarības palielināšanā. Patiesībā saskaņā ar ES CO2

2

| 4.2. | Dažādu iemeslu dēļ Komisija ierobežo uz augiem balstītas biodegvielas izmantošanu, kuru EESK ir atzinīgi novērtējusi vairākos atzinumos. Tomēr skaidras stratēģijas alternatīvo degvielu izstrādei un ieviešanai nav, lai gan tā būtu svarīga ne tikai zvejniecībai, bet arī citām jomām. Nav arī noteikts, kurai no grūti dekarbonizējamām nozarēm (no kurām viena ir zvejniecība) būtu jādod prioritāra piekļuve šādām degvielām. Šā iemesla dēļ zvejniecības nozarei ir grūtības pēc iespējas ātrāk virzīt dekarbonizāciju. EESK norāda, ka atjaunīgās mazoglekļa degvielas ir saprātīgs risinājums ceļā uz dekarbonizāciju nozarēs, kuras ir grūti elektrificēt, piemēram, zivsaimniecībā. Uzlabotas alternatīvās degvielas, kas nav ražotas no pārtikas un lopbarības kultūrām, būs dārgākas, jo to pieejamība ir ļoti ierobežota un to tehnoloģija ir sarežģītāka. Tāpēc, kā EESK jau iepriekš uzsvērusi (9), ir jānovērš cenu starpība starp fosilajām un alternatīvajām degvielām, un tīrākām degvielām ir jākļūst cenas ziņā pieņemamākām un plašāk pieejamām. |
| --- | --- |

4.2.

Dažādu iemeslu dēļ Komisija ierobežo uz augiem balstītas biodegvielas izmantošanu, kuru EESK ir atzinīgi novērtējusi vairākos atzinumos. Tomēr skaidras stratēģijas alternatīvo degvielu izstrādei un ieviešanai nav, lai gan tā būtu svarīga ne tikai zvejniecībai, bet arī citām jomām. Nav arī noteikts, kurai no grūti dekarbonizējamām nozarēm (no kurām viena ir zvejniecība) būtu jādod prioritāra piekļuve šādām degvielām. Šā iemesla dēļ zvejniecības nozarei ir grūtības pēc iespējas ātrāk virzīt dekarbonizāciju. EESK norāda, ka atjaunīgās mazoglekļa degvielas ir saprātīgs risinājums ceļā uz dekarbonizāciju nozarēs, kuras ir grūti elektrificēt, piemēram, zivsaimniecībā. Uzlabotas alternatīvās degvielas, kas nav ražotas no pārtikas un lopbarības kultūrām, būs dārgākas, jo to pieejamība ir ļoti ierobežota un to tehnoloģija ir sarežģītāka. Tāpēc, kā EESK jau iepriekš uzsvērusi (9

| 4.3. | EESK norāda, ka pašlaik pieejamā biodīzeļdegviela tiek ražota no kultūraugiem (palmu, rapšu, sojas un saulespuķu eļļas), kas nav piemēroti pilnīgai dekarbonizācijai, turklāt nav pietiekami daudz izejvielu. Risinājums (pagaidām vēl nav pieejams) būtu pašreizējās dīzeļdegvielas sajaukšana ar aizvien lielāku daudzumu elektrodīzeļdegvielas – sintētiskas degvielas, kas ražota no zaļa elektrolītiska ūdeņraža un uztverta CO2. Šīs e-degvielas tiek ražotas no oglekļa dioksīda, kas iepriekš uztverts no atmosfēras vai rūpnieciskajos procesos, kuros rodas CO2, pirms tā izplūdes. |
| --- | --- |

4.3.

EESK norāda, ka pašlaik pieejamā biodīzeļdegviela tiek ražota no kultūraugiem (palmu, rapšu, sojas un saulespuķu eļļas), kas nav piemēroti pilnīgai dekarbonizācijai, turklāt nav pietiekami daudz izejvielu. Risinājums (pagaidām vēl nav pieejams) būtu pašreizējās dīzeļdegvielas sajaukšana ar aizvien lielāku daudzumu elektrodīzeļdegvielas – sintētiskas degvielas, kas ražota no zaļa elektrolītiska ūdeņraža un uztverta CO2

2

| 4.4. | Būtībā ilgtspējīgas progresīvās degvielas netiks ražotas pietiekamā daudzumā, lai nodrošinātu zivsaimniecības nozares pieprasījumu. Tiek lēsts, ka 2050. gadā visā pasaulē patērēs aptuveni 50 miljonus tonnu (jūras transports patlaban patērē aptuveni 300 miljonus tonnu, bet smagais autotransports – aptuveni 900 miljonus tonnu). Tomēr paredzams, ka līdz tam laikam kravas automobiļi būs elektrificēti, un varētu cerēt, ka visu tās apjomu varēs izmantot jūras transportā. Zivsaimniecības nozare Eiropā 2020. gadā patērēja aptuveni 1,9 miljardus litru kuģu gāzeļļas. Ir vajadzīgi politiski lēmumi, lai tiktu noteiktas šādas prioritātes. |
| --- | --- |

4.4.

Būtībā ilgtspējīgas progresīvās degvielas netiks ražotas pietiekamā daudzumā, lai nodrošinātu zivsaimniecības nozares pieprasījumu. Tiek lēsts, ka 2050. gadā visā pasaulē patērēs aptuveni 50 miljonus tonnu (jūras transports patlaban patērē aptuveni 300 miljonus tonnu, bet smagais autotransports – aptuveni 900 miljonus tonnu). Tomēr paredzams, ka līdz tam laikam kravas automobiļi būs elektrificēti, un varētu cerēt, ka visu tās apjomu varēs izmantot jūras transportā. Zivsaimniecības nozare Eiropā 2020. gadā patērēja aptuveni 1,9 miljardus litru kuģu gāzeļļas. Ir vajadzīgi politiski lēmumi, lai tiktu noteiktas šādas prioritātes.

| 4.5. | Tāpēc EESK aicina paātrināti izstrādāt un ražot progresīvās degvielas, kas nav balstītas uz pārtikas un lopbarības kultūrām (10), un pieņemt skaidru politisku lēmumu dot zvejas kuģiem prioritāru piekļuvi šīm progresīvajām degvielām par pieņemamu cenu. |
| --- | --- |

4.5.

Tāpēc EESK aicina paātrināti izstrādāt un ražot progresīvās degvielas, kas nav balstītas uz pārtikas un lopbarības kultūrām (10

Dekarbonizācijas alternatīvas: alternatīvas piedziņas sistēmas

Dekarbonizācijas alternatīvas: alternatīvas piedziņas sistēmas

| 4.6. | Pasaulē ir izstrādātas dažādas enerģētikas iniciatīvas, tomēr lielākā daļa no tām ir izmēģinājuma projekti, kas saistīti ar virkni problēmu, lai tos varētu ieviest un izmantot zivsaimniecības nozarē. Vēl viena problēma, kas jāpārvar, ir saistīta ar vajadzību Eiropas un trešo valstu zvejas ostās izveidot infrastruktūru zvejas kuģu uzlādei, līdzīgi kā tas tiek darīts attiecībā uz sauszemes transportlīdzekļiem. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē uzsāktos izmēģinājuma projektus par uzlādi jūrā, izmantojot bojas vai jūras vēja ģeneratoru parkus (11). Tas ļaus elektriskajam vai hibrīda kuģim uzlādēt akumulatorus, nepietuvojoties ostai. |
| --- | --- |

4.6.

Pasaulē ir izstrādātas dažādas enerģētikas iniciatīvas, tomēr lielākā daļa no tām ir izmēģinājuma projekti, kas saistīti ar virkni problēmu, lai tos varētu ieviest un izmantot zivsaimniecības nozarē. Vēl viena problēma, kas jāpārvar, ir saistīta ar vajadzību Eiropas un trešo valstu zvejas ostās izveidot infrastruktūru zvejas kuģu uzlādei, līdzīgi kā tas tiek darīts attiecībā uz sauszemes transportlīdzekļiem. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē uzsāktos izmēģinājuma projektus par uzlādi jūrā, izmantojot bojas vai jūras vēja ģeneratoru parkus (11

| 4.7. | Sašķidrinātā dabasgāze (LNG) kā kuģu degviela jau tiek izmantota, jo tā tiek ražota un tai ir infrastruktūra, jo īpaši Eiropā. Tomēr nesen veikts pētījums (12) liecina, ka, lai gan sašķidrinātās dabasgāzes dzinēji uz vienu dzinēja jaudas vienību izdala par 25 % mazāk CO2 nekā dīzeļdegviela, šo gāzi lielā mērā veido metāns, kam ir daudz lielāka siltumnīcefekta ietekme nekā CO2. Pētījumā lēsts, ka 100 gadu laikā ieguvumi no sašķidrinātās dabasgāzes izmantošanas SEG emisiju ziņā būs tikai 15 %. Tāpēc sašķidrinātā dabasgāze ir svarīgs solis uz priekšu, bet to nevar uzskatīt par galīgo ilgtermiņa risinājumu. Turklāt tas būtu jāsajauc ar biometānu un e-metānu, kas ir nepietiekami un dārgi kurināmie. Tvertnes ir trīs reizes lielākas nekā parasti un ir uzstādītas uz klāja, tādējādi radot jaudas un drošības problēmas. |
| --- | --- |

4.7.

Sašķidrinātā dabasgāze (LNG) kā kuģu degviela jau tiek izmantota, jo tā tiek ražota un tai ir infrastruktūra, jo īpaši Eiropā. Tomēr nesen veikts pētījums (12

2

2

| 4.8. | Lai gan amonjaks nav ilgtspējīga alternatīva arī kā dzinējspēks, EESK atzīst tā nozīmi dekarbonizācijas procesā. Dzesēšanu ar amonjaku plaši izmanto lielos zvejas kuģos, jo īpaši tajos, kas nozveju sasaldē vai apstrādā uz kuģa. Šis energoresurss ir vidi saudzējošs, jo nav konstatēta tā ietekme uz ozona slāni. Tomēr tā ir gāze, tāpēc ir svarīgi pastiprināt zvejas kuģu drošību un novērst noplūdes. |
| --- | --- |

4.8.

Lai gan amonjaks nav ilgtspējīga alternatīva arī kā dzinējspēks, EESK atzīst tā nozīmi dekarbonizācijas procesā. Dzesēšanu ar amonjaku plaši izmanto lielos zvejas kuģos, jo īpaši tajos, kas nozveju sasaldē vai apstrādā uz kuģa. Šis energoresurss ir vidi saudzējošs, jo nav konstatēta tā ietekme uz ozona slāni. Tomēr tā ir gāze, tāpēc ir svarīgi pastiprināt zvejas kuģu drošību un novērst noplūdes.

| 4.9. | Ūdeņraža (H2) izmantošana zivsaimniecības nozarē arī nešķiet iespējama, un tirdzniecības kuģiem to pat ir grūti realizēt. Galvenokārt tāpēc, ka tam būtu nepieciešamas četras reizes lielākas uzglabāšanas tvertnes nekā fosilajam kurināmajam. Tomēr īpaši jāmin ar ūdeņraža degvielas elementiem darbināmi dzinēji. Tā ir elektroķīmiska ierīce, kas ķīmisko enerģiju tieši pārvērš elektroenerģijā. Notiekošais elektroķīmiskais process ir ļoti efektīvs un tam ir minimāla ietekme uz vidi, jo īpaši, ja elektrolīzei (kurai nepieciešama enerģija) tiek izmantota saules vai vēja enerģija. EESK uzskata, ka ir interesanti izpētīt šīs tehnoloģijas izstrādes iespējas zvejas kuģiem, tostarp tās izmantošanu kā palīgjaudu uz kuģa. |
| --- | --- |

4.9.

Ūdeņraža (H2

| 4.10. | Attiecībā uz jaunuzbūvētiem kuģiem EESK mudina izpētīt un ieviest tehnoloģiskos risinājumus, kas piemērojami tirdzniecības kuģiem. Piemēram, šķiet, ka varētu būt iespēja izmantot metanolu dubultos dzinējos, paredzot dīzeļdegvielas izmantošanu un metanola maisījumu pievienošanu, kad būs pieejams zaļais metanols. Citas tehnoloģijas un uzlabojumu jomas, ko varētu izmantot, ir zvejas laivas ar burām, uzlabota hidrodinamika, uzlabotas enerģijas sistēmas, piemēram, pāreja no mehāniski hidrauliskiem mehānismiem uz elektriskiem mehānismiem, kā arī viegla konstrukcija un materiāli (piemēram, nemetāla traļu durvis). |
| --- | --- |

4.10.

Attiecībā uz jaunuzbūvētiem kuģiem EESK mudina izpētīt un ieviest tehnoloģiskos risinājumus, kas piemērojami tirdzniecības kuģiem. Piemēram, šķiet, ka varētu būt iespēja izmantot metanolu dubultos dzinējos, paredzot dīzeļdegvielas izmantošanu un metanola maisījumu pievienošanu, kad būs pieejams zaļais metanols. Citas tehnoloģijas un uzlabojumu jomas, ko varētu izmantot, ir zvejas laivas ar burām, uzlabota hidrodinamika, uzlabotas enerģijas sistēmas, piemēram, pāreja no mehāniski hidrauliskiem mehānismiem uz elektriskiem mehānismiem, kā arī viegla konstrukcija un materiāli (piemēram, nemetāla traļu durvis).

| 4.11. | Jāatzīmē arī, ka zivsaimniecības nozare jau gadu desmitiem sadarbojas ar zinātnieku aprindām, lai uzlabotu zvejas rīku konstrukciju un efektivitāti. Daudzās inovatīvās zvejas metodēs jau ir panākts liels tehniskais progress, jo ir palielināta selektivitāte, samazināta saskare ar jūras gultni un/vai navigācijas pretestība, kā arī samazināts degvielas patēriņš (13). Inovatīvu zvejas rīku piemērs ir puspelaģiskie traļi, kas var novērst saskari ar jūras gultni, atrodoties 2–5 metru attālumā no grunts. Šis paņēmiens būtiski mazāk ietekmē bentiskās ekosistēmas, un tam ir mazāka piezveja. Šī jaunā tehnoloģija samazina arī degvielas patēriņu un līdz ar to arī piesārņojumu un SEG emisijas. |
| --- | --- |

4.11.

Jāatzīmē arī, ka zivsaimniecības nozare jau gadu desmitiem sadarbojas ar zinātnieku aprindām, lai uzlabotu zvejas rīku konstrukciju un efektivitāti. Daudzās inovatīvās zvejas metodēs jau ir panākts liels tehniskais progress, jo ir palielināta selektivitāte, samazināta saskare ar jūras gultni un/vai navigācijas pretestība, kā arī samazināts degvielas patēriņš (13

| 4.12. | EESK atgādina, ka zvejniecības radītās ekoloģiskās pēdas samazināšana nebūs atkarīga tikai no pasākumiem, kas saistīti ar dzinēju piedziņu. Šajā nolūkā ES būtu jāiegulda jaunos jūras produktu komerciālos lietojumos (farmaceitiskie produkti, kosmētikas līdzekļi u. c.), lai maksimāli izmantotu nozvejotās zivis. ES paralēli būtu arī jāmudina uzņēmumi iepirkt materiālus, kurus var pārstrādāt, jāveicina aprites ekonomikas iniciatīvas uz kuģiem, lai atkārtoti izmantotu atkritumus, un jāfinansē tādas jūras piedrazojuma savākšanas programmas kā “Fishing for litter” (14). Zivju krājumu stāvokļa uzlabošanās ir arī samazinājusi zvejas piepūli un, galu galā, zvejā pavadīto laiku, kā arī degvielas patēriņu. Emisiju samazinājumu var panākt arī ar flotes pārvaldības un loģistikas optimizēšanu (SEG samazinājums par 5–50 %) un braucienu optimizēšanu (SEG samazinājums par 1–10 %) (15). |
| --- | --- |

4.12.

EESK atgādina, ka zvejniecības radītās ekoloģiskās pēdas samazināšana nebūs atkarīga tikai no pasākumiem, kas saistīti ar dzinēju piedziņu. Šajā nolūkā ES būtu jāiegulda jaunos jūras produktu komerciālos lietojumos (farmaceitiskie produkti, kosmētikas līdzekļi u. c.), lai maksimāli izmantotu nozvejotās zivis. ES paralēli būtu arī jāmudina uzņēmumi iepirkt materiālus, kurus var pārstrādāt, jāveicina aprites ekonomikas iniciatīvas uz kuģiem, lai atkārtoti izmantotu atkritumus, un jāfinansē tādas jūras piedrazojuma savākšanas programmas kā “Fishing for litter” (14

15

| 4.13. | EESK norāda, ka dažas jaunās tehnoloģijas nodrošina zvejas kuģiem ierobežotu autonomiju. Piemēram, pašreizējie ar elektrību darbināmie prototipi nodrošina piecu līdz sešu stundu autonomiju, kas būtu nepietiekami pilnas dienas zvejai (kas varētu ilgt līdz pat divpadsmit līdz četrpadsmit stundām), nemaz nerunājot par vairāku nedēļu ilgu zveju. Tikpat svarīgi ir uzlabot kuģa konstrukciju un efektivitāti. |
| --- | --- |

4.13.

EESK norāda, ka dažas jaunās tehnoloģijas nodrošina zvejas kuģiem ierobežotu autonomiju. Piemēram, pašreizējie ar elektrību darbināmie prototipi nodrošina piecu līdz sešu stundu autonomiju, kas būtu nepietiekami pilnas dienas zvejai (kas varētu ilgt līdz pat divpadsmit līdz četrpadsmit stundām), nemaz nerunājot par vairāku nedēļu ilgu zveju. Tikpat svarīgi ir uzlabot kuģa konstrukciju un efektivitāti.

5.   
  “Zivju un zvejnieku draugi”: ilgtspējīgas ES zivsaimniecības nozares nākotnes redzējums

“Zivju un zvejnieku draugi”: ilgtspējīgas ES zivsaimniecības nozares nākotnes redzējums

| 5.1. | Pēdējos gados Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir izstrādājusi stratēģiskus redzējumus vairākās jomās: visaptveroša pārtikas politika (16), ilgtspējīga lauku un pilsētu attīstība (17) un labklājības ekonomika (18). Ir pienācis laiks EESK izstrādāt arī visaptverošu ilgtermiņa redzējumu par ilgtspējīgu ES zivsaimniecības nozari – redzējumu, kas apvienojumā ar visu, kas paveikts biodaudzveidības, ilgtspējīgas pārtikas politikas, veselības un labklājības, labu darba apstākļu, ilgtspējīgas lauku un pilsētu attīstības un stratēģiskās autonomijas jomā, palīdzētu Eiropas Savienībai dekarbonizēt nozari ar mērķi panākt ekonomisko dzīvotspēju, kas vajadzīga, lai īstenotu Eiropas zaļo kursu un Programmu 2030. gadam. Saskaņā ar FAO zilās pārveides stratēģiju un saistībā ar plašāku EESK aicinājumu pieņemt ES zilo kursu Komiteja uzsver, ka ir jānodrošina un ilgtspējīgi jāpalielina jūras pārtikas produktu sistēmu ieguldījums veselīgā, drošā, uzturvielām bagātā un cenas ziņā pieejamā uzturā visiem ar galīgo mērķi samazināt ES tirgus atkarību no zivju importa. |
| --- | --- |

5.1.

Pēdējos gados Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir izstrādājusi stratēģiskus redzējumus vairākās jomās: visaptveroša pārtikas politika (16

17

18

| 5.2. | EESK vēlas izmantot iespēju ar šo izpētes atzinumu panākt, lai dekarbonizācijas problēma tiktu iekļauta plašākā stratēģiskā satvarā. Visaptveroša pieeja ilgtspējīgai zivsaimniecības nozarei būtu jāīsteno šādos sešos virzienos: |
| --- | --- |

5.2.

EESK vēlas izmantot iespēju ar šo izpētes atzinumu panākt, lai dekarbonizācijas problēma tiktu iekļauta plašākā stratēģiskā satvarā. Visaptveroša pieeja ilgtspējīgai zivsaimniecības nozarei būtu jāīsteno šādos sešos virzienos:

5.2.1.   Biodaudzveidība

Biodaudzveidība

Saskaņā ar 14. IAM “Dzīvība ūdenī” un saistībā ar vēsturisko COP15 nolīgumu par bioloģisko daudzveidību (19) EESK atkārtoti apstiprina savu nelokāmo apņemšanos uzturēt veselīgus un produktīvus zivju krājumus, kā arī veicināt citus ar biodaudzveidību saistītus aspektus zivsaimniecības nozarē. Visām komerciāli izmantotajām sugām būtu jāsasniedz maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms vai augstāks līmenis iespējami īsākā termiņā, kas ir saderīgs ar dažādu zvejas flotu ilgtermiņa ekonomiskās dzīvotspējas saglabāšanu. Šajā sakarā zinātniekiem, kas veic Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) novērtējumus, būtu jāpiešķir resursi, kas vajadzīgi, lai viņi varētu papildināt trūkstošos datus. Ja nav pietiekamu zinātnisku datu, zivju krājumu pārvaldībā sistemātiski piemēro piesardzības principu, tostarp samazinot nozveju, ja to iesaka zinātnieki. Vajadzības gadījumā programmās, kas paredzētas kuģu nodošanai metāllūžņos, un kurām piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi flotes lieluma pielāgošanai pieejamajām zvejas iespējām, būs iekļautas apkalpes locekļu pārkvalifikācijas iespējas.

COP15

19

ICES

5.2.2.   Dekarbonizācija

Dekarbonizācija

ES zivsaimniecības nozarei būtu jāapņemas līdz 2050. gadam panākt neitrālu CO2 līdzsvaru, īstenojot Eiropas Savienības noteiktos enerģētikas pārkārtošanas mērķus, ko atbalsta ar inovāciju un tehnoloģiju. Visaptverošs pētījums par tehnisko līmeni un pieejamajām tehnoloģijām ir pirmais solis ceļā uz pielāgotu risinājumu katram flotes segmentam (nevis vienu lielumu visiem).

2

5.2.3.   Taisnīgs atalgojums, drošība un darba apstākļi

Taisnīgs atalgojums, drošība un darba apstākļi

Zvejnieki saņems instrumentus un norādījumus, kas nepieciešami, lai koncentrētos uz turpmāko pārkārtošanos un tās īstenošanu, taču viņiem ir vajadzīgs atbalsts gan dekarbonizācijas procesu, gan plašāku strukturālās pārveides procesu laikā. Lai uzlabotu apdzīvojamību, dzīves apstākļus un drošību uz kuģa, padarot nozari pievilcīgāku un tādējādi veicinot paaudžu maiņu, prioritāte ir jāpiešķir zvejas kuģu renovācijai. Dekarbonizācijas nolūkā ir vajadzīgi arī citi uzlabojumi, proti, pāreja no vilces sistēmām un palīgsistēmām uz progresīvākām un efektīvākām sistēmām un mūsdienīgu, energoefektīvu, selektīvu zvejas rīku izmantošana, kam nav negatīvas vai būtiskas ietekmes uz ekosistēmas veselību un biodaudzveidību kopumā. Lai to panāktu, ES līmenī ir jāveic visaptverošs pētījums par tehnoloģijām, kas pieejamas enerģētikas pārkārtošanai zvejniecības un akvakultūras nozarē, un par to attiecīgajām izmaksām un ieguvumiem katrā flotes segmentā, ņemot vērā katras valsts īpatnības. Arī darbaspēka pārkvalifikācija un prasmju pilnveidošana ir svarīga, lai jūrniecības nozarē nodarbinātie būtu apmācīti un sagatavoti enerģētikas pārkārtošanai (saskaņā ar Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai). Ņemot vērā zvejniecības nozares nestabilo ekonomisko stāvokli daudzos Eiropas reģionos un nepārtraukto flotes samazināšanu, būtu jāizstrādā stratēģiskie plāni un instrumenti, kas uzlabotu nozares konkurētspēju, atbalstot tās attīstību un inovāciju ar mērķi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām.

5.2.4.   Lauku un tālākie piekrastes apgabali

Lauku un tālākie piekrastes apgabali

Ja telpiskā plānošana to ļauj, var ieviest diversifikāciju un daļēju pāreju uz citām darbības nozarēm, piemēram, atpūtas zveju vai citām ilgtspējīga tūrisma nozarēm, taču nevar noliegt, ka daudzos piekrastes reģionos un teritorijās zivsaimniecības nozare joprojām ir galvenais nodarbinātības un ienākumu avots ne tikai kuģa apkalpei, bet arī visu saistīto nozaru un pakalpojumu darbiniekiem. Zvejas pārtraukšana nozīmētu ne tikai šo reģionu iedzīvotāju skaita samazināšanos un pakāpenisku depopulāciju, bet arī neatgriezeniski zaudēt kultūras mantojumu, kas nosaka mūsu Eiropas sabiedrības būtību. Visiem iesaistītajiem dalībniekiem jāstrādā tā, lai radītu pozitīvāku vēstījumu par zivsaimniecības nozari. Iekšzemes akvakultūra varētu radīt jaunas ekonomiskās iespējas lauku apvidiem.

5.2.5.   Veselīgs un ilgtspējīgs uzturs

Veselīgs un ilgtspējīgs uzturs

Ilgtspējīga zveja nodrošina dzīvnieku olbaltumvielas ne tikai ar viszemāko oglekļa pēdu, bet arī ar izcilām uzturvērtības īpašībām. Lai gan pašreizējos Eiropas iedzīvotāju gaļas patēriņa modeļos prioritāte būtu jāpiešķir kvalitātei, nevis kvantitātei, taču zivju lietošana uzturā vairumā gadījumu ir mazāka nekā tas paredzēts uztura ieteikumos. Publiskajām iestādēm būtu jānosaka prioritāte – veicināt cenas ziņā pieejamu zivju patēriņu visiem iedzīvotājiem, piemēram, palielinot mazāk zināmu sugu atpazīstamību. Zivīm, kas ir veselīga un sabalansēta uztura stūrakmens (20), būtu jāpiemēro samazināts PVN.

20

5.2.6.   Akvakultūras stratēģiskā autonomija un loma

Akvakultūras stratēģiskā autonomija un loma

Eiropas Savienība importē trīs ceturtdaļas no patērētajām zivīm. Papildus tirdzniecības nelīdzsvarotībai problēmu rada arī nevienlīdzīgas importēto produktu veselības drošības garantijas, jo uz tiem neattiecas izsekojamība “no tīkla līdz galdam”. Lai novērstu šo nepilnību, ES ir jāizmanto divpusēji un daudzpusēji tirdzniecības instrumenti, lai importētu tikai ilgtspējīgus jūras produktus, kas ražoti trešās valstīs, kuru standarti ir līdzvērtīgi ES standartiem, nodrošinot godīgu konkurenci vienlīdzīgos konkurences apstākļos. Arī akvakultūras nozarei ir nenoliedzams potenciāls apmierināt ES zivju tirgus pieprasījumu. Ilgtspējīgu izaugsmi var panākt, nodrošinot teritorijas jaunām darbībām, izmantojot pienācīgu telpisko plānošanu un racionalizējot licencēšanas procesu, kas bieži vien ir atkarīgs no vairākiem departamentiem vai pat dažādiem publiskās pārvaldes līmeņiem (valsts, reģionālā, vietējā līmeņa). Lai ES nodrošinātu uztursuverenitāti, ir jāizmanto visas iespējas ilgtspējīgi palielināt zivju un jūras produktu ražošanu.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 100 final.

1

(2)  Skatīt ikgadējos datus par emisijām, kurus saskaņā ar IPCC noteiktajām vadlīnijām Eiropas Komisija katru gadu iesniedz Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām (Kioto protokols) un kuros norādītas CO2, CH4 un N2O emisiju apjoma izmaiņas (tonnās) no 1990. līdz 2020. gadam ES zivsaimniecības nozarē (sk. tabulas 1.A(a)s4, 3s1 un 3s2, 1.A(a)s3. un 1.D).

2

IPCC

2

4

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu” (COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 145. lpp.).

3

(4)  https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/facts-and-figures/facts-and-figures-common-fisheries-policy/fishing-fleet_en

4

(5)  https://ebcd.org/wp-content/uploads/2021/11/Je%CC%81ro%CC%82me-UAPF.pptx

5

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/bba413d1-484c-11ed-92ed-01aa75ed71a1

6

(7)  https://www.fao.org/3/cc0461en/online/sofia/2022/capture-fisheries-production.html

7

(8)  Sociālā dialoga projekta ietvaros veikts sociālās ietekmes pētījums par bruto tilpības un dzinēju jaudas ierobežojumiem un iespējamām alternatīvām.

8

(9)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu” (COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 145. lpp.).

9

(10)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari”
  ” (COM(2022) 592 final) (OV C 228, 29.6.2023., 126. lpp.).

10

(11)  https://www.maersksupplyservice.com/2022/01/25/maersk-supply-service-launches-venture-company-stillstrom/

11

(12)  https://theicct.org/sites/default/files/publications/LNG%20as%20marine%20fuel%2C%20working%20paper-02_FINAL_20200416.pdf

12

(13)  https://www.ices.dk/news-and-events/news-archive/news/Pages/InnovativeFishingGear.aspx

13

(14)  https://fishingforlitter.org/

14

(15)  NSAC Advice Ref. 17-2122. Ziemeļjūras konsultatīvās padomes Ieteikumi par zvejas flotes dekarbonizāciju.

15

(16)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).

16

(17)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ilgtspējīgai lauku un pilsētu attīstībai” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 105, 4.3.2022., 49. lpp.).

17

(18)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Mums vajadzīgā ilgtspējīgā ekonomika” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 106, 31.3.2020., 1. lpp.).

18

(19)  Lēmums 15/4, Kuņminas–Monreālas biodaudzveidības nolīgums.

19

(20)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).

20

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/50

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ““ES zilā kursa” ekonomika – ar ūdeni saistītas investīciju vajadzības Eiropas Savienībā ”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/09)

| Ziņotājs: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Florian MARIN

Florian MARIN

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 181/6/5 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

181/6/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja ir pārliecināta, ka piekļuve drošam, tīram un kvalitatīvam ūdenim ir pamattiesības, un par pilnīgi nepieņemamu uzskata to, ka Eiropas Savienībā joprojām ir cilvēki, kam ūdens nav pieejams. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja ir pārliecināta, ka piekļuve drošam, tīram un kvalitatīvam ūdenim ir pamattiesības, un par pilnīgi nepieņemamu uzskata to, ka Eiropas Savienībā joprojām ir cilvēki, kam ūdens nav pieejams.

| 1.2. | Ūdens resursu ekonomikas attīstībai Eiropas Savienībā vajadzētu būt iekļaujošai, pareizi reglamentētai, pārredzamai, augsti digitalizētai, noturīgai, ilgtspējīgai, paredzamai un drošai, turklāt uzmanības centrā jābūt cilvēkiem un ir jārada pievienotā vērtība. Ir svarīgi, lai visas nozares taisnīgi segtu sociālās izmaksas, kas saistītas ar ūdens patēriņu. |
| --- | --- |

1.2.

Ūdens resursu ekonomikas attīstībai Eiropas Savienībā vajadzētu būt iekļaujošai, pareizi reglamentētai, pārredzamai, augsti digitalizētai, noturīgai, ilgtspējīgai, paredzamai un drošai, turklāt uzmanības centrā jābūt cilvēkiem un ir jārada pievienotā vērtība. Ir svarīgi, lai visas nozares taisnīgi segtu sociālās izmaksas, kas saistītas ar ūdens patēriņu.

| 1.3. | Komiteja mudina ES iestādes piešķirt ES zilajam kursam tikpat lielu nozīmi un prioritāti, kāda tika piešķirta ES zaļajam kursam, jo abi ir nesaraujami saistīti. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja mudina ES iestādes piešķirt ES zilajam kursam tikpat lielu nozīmi un prioritāti, kāda tika piešķirta ES zaļajam kursam, jo abi ir nesaraujami saistīti.

| 1.4. | Turpmākajā ES zilās ekonomikas tiesiskajā regulējumā:






  — | jābalstās uz labklājības ekonomikas principu, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Turpmākajā ES zilās ekonomikas tiesiskajā regulējumā:

—

jābalstās uz labklājības ekonomikas principu,

| — | transversāli jāintegrē sociālie nosacījumi un teritoriālā solidaritāte, |
| --- | --- |

—

transversāli jāintegrē sociālie nosacījumi un teritoriālā solidaritāte,

| — | jāpanāk līdzsvars starp vides, sociālajiem un saimnieciskajiem uzdevumiem, |
| --- | --- |

—

jāpanāk līdzsvars starp vides, sociālajiem un saimnieciskajiem uzdevumiem,

| — | jāizmanto transnacionāli, inovatīvi pārvaldības modeļi, kas veicina finansēšanu, regulē privātā sektora iesaistīšanos, uzlabo ūdens resursu apsaimniekošanu un stimulē ES konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

jāizmanto transnacionāli, inovatīvi pārvaldības modeļi, kas veicina finansēšanu, regulē privātā sektora iesaistīšanos, uzlabo ūdens resursu apsaimniekošanu un stimulē ES konkurētspēju,

| — | jāievieš sadarbīgas uzņēmējdarbības modeļi un dalīšanās ekonomikas principi, |
| --- | --- |

—

jāievieš sadarbīgas uzņēmējdarbības modeļi un dalīšanās ekonomikas principi,

| — | jāapstiprina institucionāla sistēma, kas neapgrūtinātu ES saimniecisko darbību konkurētspēju pasaules tirgū, |
| --- | --- |

—

jāapstiprina institucionāla sistēma, kas neapgrūtinātu ES saimniecisko darbību konkurētspēju pasaules tirgū,

| — | jānodrošina lielāka pārredzamība attiecībā uz ilgtspējas iniciatīvām. |
| --- | --- |

—

jānodrošina lielāka pārredzamība attiecībā uz ilgtspējas iniciatīvām.

| 1.5. | EESK aicina panākt:






  — | pārmaiņas pašreizējā ekonomikas modelī, lai virzītos uz ilgtspējīgāku modeli, kurā pārmērīgs patēriņš tiek aplikts ar nodokli un kurš pilnībā atbilst ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), |
| --- | --- | --- |

1.5.

EESK aicina panākt:

—

pārmaiņas pašreizējā ekonomikas modelī, lai virzītos uz ilgtspējīgāku modeli, kurā pārmērīgs patēriņš tiek aplikts ar nodokli un kurš pilnībā atbilst ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM),

| — | ūdens cenu izvērtēšanu dalībvalstīs saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”, |
| --- | --- |

—

ūdens cenu izvērtēšanu dalībvalstīs saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”,

| — | tādu ekonomikas pamatjēdzienu kā tirgus noteikumi, ekonomiskā dzīvotspēja un ražīgums pielāgošanu, lai ņemtu vērā daudzšķautņaino vērtību, kāda piemīt ūdenim, |
| --- | --- |

—

tādu ekonomikas pamatjēdzienu kā tirgus noteikumi, ekonomiskā dzīvotspēja un ražīgums pielāgošanu, lai ņemtu vērā daudzšķautņaino vērtību, kāda piemīt ūdenim,

| — | visās dalībvalstīs saskaņotus tiesību aktus par ES mehānismu ūdens uzglabāšanai mitros periodos, |
| --- | --- |

—

visās dalībvalstīs saskaņotus tiesību aktus par ES mehānismu ūdens uzglabāšanai mitros periodos,

| — | ilgtermiņa stratēģiju ar mērķi palielināt noturību pret ūdens trūkumu, |
| --- | --- |

—

ilgtermiņa stratēģiju ar mērķi palielināt noturību pret ūdens trūkumu,

| — | paplašinātās ražotāja atbildības attiecināšanu arī uz pārpalikušā ūdens apsaimniekošanu, |
| --- | --- |

—

paplašinātās ražotāja atbildības attiecināšanu arī uz pārpalikušā ūdens apsaimniekošanu,

| — | ūdens zudumu problēmas (non-revenue water, NRW) (1) risināšanu, par prioritāti nosakot pastāvīgu apkopi; iniciatīvas, kuru mērķis ir ievērojami samazināt ūdens noplūdes, un jaunu, noplūdes atklāt spējīgu tehnoloģiju pētījumus, |
| --- | --- |

—

ūdens zudumu problēmas (non-revenue water, NRW) (1) risināšanu, par prioritāti nosakot pastāvīgu apkopi; iniciatīvas, kuru mērķis ir ievērojami samazināt ūdens noplūdes, un jaunu, noplūdes atklāt spējīgu tehnoloģiju pētījumus,

non-revenue water, NRW

1

| — | rūpīgu un tūlītēju pazemes kanalizācijas sistēmu novērtējumu visās dalībvalstīs un datu centralizēšanu ES līmenī, |
| --- | --- |

—

rūpīgu un tūlītēju pazemes kanalizācijas sistēmu novērtējumu visās dalībvalstīs un datu centralizēšanu ES līmenī,

| — | valsts atbalsta noteikumu pielāgošanu ūdens investīciju īpatnībām, |
| --- | --- |

—

valsts atbalsta noteikumu pielāgošanu ūdens investīciju īpatnībām,

| — | tādas cenas, kurās ir ņemta vērā ilgtermiņa ūdensapgādes drošība, |
| --- | --- |

—

tādas cenas, kurās ir ņemta vērā ilgtermiņa ūdensapgādes drošība,

| — | investīcijas darba apstākļu uzlabošanā, kvalitatīvās darbvietās, apmācībā un īpašos šīs jomas pasākumos, sevišķi attiecībā uz jaunāko paaudzi. |
| --- | --- |

—

investīcijas darba apstākļu uzlabošanā, kvalitatīvās darbvietās, apmācībā un īpašos šīs jomas pasākumos, sevišķi attiecībā uz jaunāko paaudzi.

| 1.6. | Atzīstot, ka virzībā uz klimatneitrālām rūpniecības nozarēm būtu jāņem vērā arī rūpnieciskās emisijas, kas tiek izdalītas ūdenī, negatīvā ietekme uz cilvēku veselību un no tās izrietošās sociālās izmaksas sabiedrībai, EESK aicina izstrādāt īpašus standartus attiecībā uz ūdens izmantošanu dažādās ekonomikas nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un rūpniecībā. To var panākt, izveidojot ekspertu grupu, kuras uzdevums būtu izstrādāt konkrētām nozarēm paredzētas pamatnostādnes par ūdens izmantošanu. |
| --- | --- |

1.6.

Atzīstot, ka virzībā uz klimatneitrālām rūpniecības nozarēm būtu jāņem vērā arī rūpnieciskās emisijas, kas tiek izdalītas ūdenī, negatīvā ietekme uz cilvēku veselību un no tās izrietošās sociālās izmaksas sabiedrībai, EESK aicina izstrādāt īpašus standartus attiecībā uz ūdens izmantošanu dažādās ekonomikas nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un rūpniecībā. To var panākt, izveidojot ekspertu grupu, kuras uzdevums būtu izstrādāt konkrētām nozarēm paredzētas pamatnostādnes par ūdens izmantošanu.

| 1.7. | EESK ierosina:






  — | izstrādāt ES zilo kursu un ES ūdens programmu ciešā sinerģijā ar ES pilsētprogrammu (2), Ļubļanas nolīgumu (3) un Ilgtermiņa redzējumu par lauku apvidiem (4), |
| --- | --- | --- |

1.7.

EESK ierosina:

—

izstrādāt ES zilo kursu un ES ūdens programmu ciešā sinerģijā ar ES pilsētprogrammu (2), Ļubļanas nolīgumu (3) un Ilgtermiņa redzējumu par lauku apvidiem (4),

2

3

4

| — | ūdens patēriņu racionalizēt, īstenojot šādus pasākumus: |
| --- | --- |

—

ūdens patēriņu racionalizēt, īstenojot šādus pasākumus:

| — | cenu diferencēt starp vietējai lietošanai un būtiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem paredzētu patēriņu un ražošanai domātu patēriņu, |
| --- | --- |

—

cenu diferencēt starp vietējai lietošanai un būtiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem paredzētu patēriņu un ražošanai domātu patēriņu,

| — | cenu noteikšanas sistēma, kas efektīvi attur no ilgtnespējīga patēriņa un vienlaikus stimulē patēriņu ražošanas nolūkos, |
| --- | --- |

—

cenu noteikšanas sistēma, kas efektīvi attur no ilgtnespējīga patēriņa un vienlaikus stimulē patēriņu ražošanas nolūkos,

| — | cenu izstrādē noteikt prasību par bezmaksas ūdens minimumu, lai nodrošinātu cilvēktiesības, |
| --- | --- |

—

cenu izstrādē noteikt prasību par bezmaksas ūdens minimumu, lai nodrošinātu cilvēktiesības,

| — | nodrošināt ūdens izmaksu un cenas pilnīgu pārredzamību attiecībā uz visām ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

—

nodrošināt ūdens izmaksu un cenas pilnīgu pārredzamību attiecībā uz visām ieinteresētajām personām,

| — | veikt publisko plānošanu tikai upju baseinu (tostarp pazemes ūdeņu) līmenī tā, lai tiktu aizsargātas ES vispārējās intereses, un nodrošināt, ka izcelsmes ūdensobjektā tiek saglabāta nepieciešamā ekoloģiskā ūdens plūsma, |
| --- | --- |

—

veikt publisko plānošanu tikai upju baseinu (tostarp pazemes ūdeņu) līmenī tā, lai tiktu aizsargātas ES vispārējās intereses, un nodrošināt, ka izcelsmes ūdensobjektā tiek saglabāta nepieciešamā ekoloģiskā ūdens plūsma,

| — | pieņemt un nostiprināt tiesisko regulējumu par ūdens koncesijas līgumiem, lai ūdeni apsaimniekotu kā sabiedrisko labumu, nevis tikai kā preci, ko var tirgot. Iedzīvotājiem paredzētajās cenās būtu jāatspoguļo tas, ka ūdens ir sabiedriskais labums, |
| --- | --- |

—

pieņemt un nostiprināt tiesisko regulējumu par ūdens koncesijas līgumiem, lai ūdeni apsaimniekotu kā sabiedrisko labumu, nevis tikai kā preci, ko var tirgot. Iedzīvotājiem paredzētajās cenās būtu jāatspoguļo tas, ka ūdens ir sabiedriskais labums,

| — | īpašu uzmanību un finansējumu veltīt pārrobežu ūdens resursu projektiem, |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību un finansējumu veltīt pārrobežu ūdens resursu projektiem,

| — | dalībvalstu starpā apmainīties ar nozīmīgām ūdens jomas inovācijām un veicināt augšupējus eksperimentus, ņemot vērā ūdens nozares specifiku un sarežģītību. |
| --- | --- |

—

dalībvalstu starpā apmainīties ar nozīmīgām ūdens jomas inovācijām un veicināt augšupējus eksperimentus, ņemot vērā ūdens nozares specifiku un sarežģītību.

| 1.8. | Komiteja uzskata, ka ilgtspējīgā ūdens jomas pārkārtošanā būtiska nozīme ir ES fondiem, un aicina:






  — | dalībvalstīs noteikt augstu prioritāti ūdens investīcijām, kad tiek pārdalīti līdzekļi dažādām programmām, |
| --- | --- | --- |

1.8.

Komiteja uzskata, ka ilgtspējīgā ūdens jomas pārkārtošanā būtiska nozīme ir ES fondiem, un aicina:

—

dalībvalstīs noteikt augstu prioritāti ūdens investīcijām, kad tiek pārdalīti līdzekļi dažādām programmām,

| — | uzlabot papildināmību starp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) (5), Atveseļošanas un noturības mehānismu, InvestEU, Interreg Europe un citiem fondiem, |
| --- | --- |

—

uzlabot papildināmību starp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) (5), Atveseļošanas un noturības mehānismu, InvestEU, Interreg Europe un citiem fondiem,

5

InvestEU

Interreg Europe

| — | izsludināt īpašu aicinājumu iesniegt priekšlikumus un pamatnostādnes, kurās būtu ņemta vērā ūdens nozares sarežģītība un specifika, |
| --- | --- |

—

izsludināt īpašu aicinājumu iesniegt priekšlikumus un pamatnostādnes, kurās būtu ņemta vērā ūdens nozares sarežģītība un specifika,

| — | izstrādāt īpašu darbības programmu ūdens nozarei un integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem (ITI) zilajā ekonomikā, |
| --- | --- |

—

izstrādāt īpašu darbības programmu ūdens nozarei un integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem (ITI) zilajā ekonomikā,

| — | 2028.–2034. gada plānošanas periodā atzīt ūdens nozares par stratēģisku prioritāti un vajadzības gadījumā izveidot īpašu darbības programmu ūdens jomā, |
| --- | --- |

—

2028.–2034. gada plānošanas periodā atzīt ūdens nozares par stratēģisku prioritāti un vajadzības gadījumā izveidot īpašu darbības programmu ūdens jomā,

| — | nodibināt Zilās pārkārtošanās fondu, |
| --- | --- |

—

nodibināt Zilās pārkārtošanās fondu,

| — | nodrošināt tehnisko palīdzību dalībvalstīm, lai tās varētu īstenot ūdens projektus. |
| --- | --- |

—

nodrošināt tehnisko palīdzību dalībvalstīm, lai tās varētu īstenot ūdens projektus.

| 1.9. | Komiteja uzskata, ka ar ūdeni saistītu investīciju novērtēšanas kritērijos ir būtiski iekļaut noturību, jo tā var samazināt izdevumus, kas saistīti ar atgūšanos no neparedzamiem notikumiem, ja to papildina ar optimālām investīcijām riska mazināšanas pasākumos. |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja uzskata, ka ar ūdeni saistītu investīciju novērtēšanas kritērijos ir būtiski iekļaut noturību, jo tā var samazināt izdevumus, kas saistīti ar atgūšanos no neparedzamiem notikumiem, ja to papildina ar optimālām investīcijām riska mazināšanas pasākumos.

| 1.10. | Attiecībā uz ūdens investīciju finansēšanu būtu jānodrošina efektīva koordinācija un papildināmība starp Eiropas Komisiju, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB), kā arī kopīgi galvenie snieguma rādītāji (KPI) ES stratēģiskajā satvarā. |
| --- | --- |

1.10.

Attiecībā uz ūdens investīciju finansēšanu būtu jānodrošina efektīva koordinācija un papildināmība starp Eiropas Komisiju, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB), kā arī kopīgi galvenie snieguma rādītāji (KPI

2.   Politika un stratēģiskais satvars

Politika un stratēģiskais satvars

| 2.1. | Ūdens resursu ekonomikas attīstībai jābūt iekļaujošai, labi regulētai un pārredzamai, un ir jāņem vērā daudzās reģionu un kopienu atšķirības. Tai vajadzētu būt arī augsti digitalizētai, noturīgai, ilgtspējīgai, prognozējamai un drošai – tādai, kas garantē papildināmību starp rūpniecības nozarēm un dalībniekiem, priekšplānā izvirzot cilvēkus, aizsargājot dzīvību un radot pievienoto vērtību, pateicoties pielāgotai pieejai ilgtspējīgā un taisnīgā ekosistēmā. |
| --- | --- |

2.1.

Ūdens resursu ekonomikas attīstībai jābūt iekļaujošai, labi regulētai un pārredzamai, un ir jāņem vērā daudzās reģionu un kopienu atšķirības. Tai vajadzētu būt arī augsti digitalizētai, noturīgai, ilgtspējīgai, prognozējamai un drošai – tādai, kas garantē papildināmību starp rūpniecības nozarēm un dalībniekiem, priekšplānā izvirzot cilvēkus, aizsargājot dzīvību un radot pievienoto vērtību, pateicoties pielāgotai pieejai ilgtspējīgā un taisnīgā ekosistēmā.

| 2.2. | EESK uzsver, ka politikas satvaros, institucionālajā kārtībā un investīciju plānošanā liela nozīme ir jaunām perspektīvām, tostarp lielākai ilgtspējas iniciatīvu pārredzamībai un tam, lai ilgtspējīgām un novatoriskām investīcijām būtu precīzas pamatnostādnes un klasifikācija. Ilgtspējīga ūdensresursu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība ir viens no sešiem vides mērķiem, kas noteikti Taksonomijas regulā (6), tāpēc ir vajadzīgs īpašs deleģētais akts par ūdens ilgtspējīgu izmantošanu (zaļie marķējumi, ekosistēmu atjaunošana). EESK uzsver ES kopīgās vērtības, kas raksturīgas vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. pantā un Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD pievienotajā 26. protokolā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (7). |
| --- | --- |

2.2.

EESK uzsver, ka politikas satvaros, institucionālajā kārtībā un investīciju plānošanā liela nozīme ir jaunām perspektīvām, tostarp lielākai ilgtspējas iniciatīvu pārredzamībai un tam, lai ilgtspējīgām un novatoriskām investīcijām būtu precīzas pamatnostādnes un klasifikācija. Ilgtspējīga ūdensresursu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība ir viens no sešiem vides mērķiem, kas noteikti Taksonomijas regulā (6

7

| 2.3. | Ūdens specifikas dēļ ūdens resursu ekonomika ir jāreglamentē, pilnībā ievērojot cilvēka cieņu un tiesības, kā arī transversāli integrējot sociālos nosacījumus, taisnīgumu un cilvēka un sabiedrības pamatvajadzības. EESK aicina izveidot ūdens nozarei pielāgotu tiesu sistēmu, kas tiktu veidota sadarbībā ar starptautiskām organizācijām, paredzot ātras procedūras ar ūdeni saistītu strīdu risināšanai. Būtu jāizveido īpašas pārvalstiskas, daudznozaru monitoringa un pārvaldības struktūras, lai efektīvāk un atbilstošāk kontrolētu ūdens jomas uzņēmumus un ūdens izmantošanu kopumā. Būtu jāpalielina publiskā sektora loma ūdens resursu apsaimniekošanā, kad tirgus nespēj visiem nodrošināt taisnīgu piekļuvi ūdenim. |
| --- | --- |

2.3.

Ūdens specifikas dēļ ūdens resursu ekonomika ir jāreglamentē, pilnībā ievērojot cilvēka cieņu un tiesības, kā arī transversāli integrējot sociālos nosacījumus, taisnīgumu un cilvēka un sabiedrības pamatvajadzības. EESK aicina izveidot ūdens nozarei pielāgotu tiesu sistēmu, kas tiktu veidota sadarbībā ar starptautiskām organizācijām, paredzot ātras procedūras ar ūdeni saistītu strīdu risināšanai. Būtu jāizveido īpašas pārvalstiskas, daudznozaru monitoringa un pārvaldības struktūras, lai efektīvāk un atbilstošāk kontrolētu ūdens jomas uzņēmumus un ūdens izmantošanu kopumā. Būtu jāpalielina publiskā sektora loma ūdens resursu apsaimniekošanā, kad tirgus nespēj visiem nodrošināt taisnīgu piekļuvi ūdenim.

| 2.4. | EESK secina, ka visās dalībvalstīs būtu jāizveido īpašas iestādes, kas gādātu, ka tiek pieņemti uz informāciju balstīti lēmumi par ūdens izmantošanu un ka ūdens tiek izmantots atbildīgi un efektīvi. Lai iedzīvotāji varētu pilnībā īstenot demokrātisku kontroli, ir jānodrošina, ka viņi pārzina ūdens aprites ciklu un tā cenu. Komiteja aicina ES zilajam kursam piešķirt tādu pašu nozīmi un veltīt tādu pašu uzmanību kā ES zaļajam kursam. |
| --- | --- |

2.4.

EESK secina, ka visās dalībvalstīs būtu jāizveido īpašas iestādes, kas gādātu, ka tiek pieņemti uz informāciju balstīti lēmumi par ūdens izmantošanu un ka ūdens tiek izmantots atbildīgi un efektīvi. Lai iedzīvotāji varētu pilnībā īstenot demokrātisku kontroli, ir jānodrošina, ka viņi pārzina ūdens aprites ciklu un tā cenu. Komiteja aicina ES zilajam kursam piešķirt tādu pašu nozīmi un veltīt tādu pašu uzmanību kā ES zaļajam kursam.

3.   Zilā ekonomika

Zilā ekonomika

| 3.1. | EESK uzskata, ka ūdens resursu ekonomikas pamatā turpmāk vajadzētu būt labklājības ekonomikas principam, un aicina tādos ekonomikas pamatjēdzienos kā, piemēram, tirgus noteikumi, ekonomiskā dzīvotspēja vai produktivitāte, ņemt vērā daudzveidīgo ūdens vērtību. Būtu jākoriģē konkurētspējas definīcija, lai tā iekļautu labklājības radīšanu, kā arī ņemtu vērā cilvēku vajadzības un taisnīgu piekļuvi ūdenim cilvēku, kopienu un nozaru vajadzībām. Ūdens resursu ekonomikā būtu transversāli jāintegrē sociālie aspekti. |
| --- | --- |

3.1.

EESK uzskata, ka ūdens resursu ekonomikas pamatā turpmāk vajadzētu būt labklājības ekonomikas principam, un aicina tādos ekonomikas pamatjēdzienos kā, piemēram, tirgus noteikumi, ekonomiskā dzīvotspēja vai produktivitāte, ņemt vērā daudzveidīgo ūdens vērtību. Būtu jākoriģē konkurētspējas definīcija, lai tā iekļautu labklājības radīšanu, kā arī ņemtu vērā cilvēku vajadzības un taisnīgu piekļuvi ūdenim cilvēku, kopienu un nozaru vajadzībām. Ūdens resursu ekonomikā būtu transversāli jāintegrē sociālie aspekti.

| 3.2. | Ir skaidrs, ka ir vajadzīga paradigmas maiņa pārvaldībā, lai konsolidētu ūdens resursu ekonomiku, un ir jāpanāk līdzsvars starp vides, sociālajiem un ekonomiskajiem jautājumiem. Ir vajadzīgi inovatīvi, transnacionāli pārvaldības modeļi, kas veicina finansēšanu, regulē ētisku privātā sektora iesaistīšanos, uzlabo ūdens resursu apsaimniekošanu un stimulē ES konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.2.

Ir skaidrs, ka ir vajadzīga paradigmas maiņa pārvaldībā, lai konsolidētu ūdens resursu ekonomiku, un ir jāpanāk līdzsvars starp vides, sociālajiem un ekonomiskajiem jautājumiem. Ir vajadzīgi inovatīvi, transnacionāli pārvaldības modeļi, kas veicina finansēšanu, regulē ētisku privātā sektora iesaistīšanos, uzlabo ūdens resursu apsaimniekošanu un stimulē ES konkurētspēju.

| 3.3. | Spiedienu uz ūdens resursu ekonomikas uzņēmējdarbības modeļiem palielina gan klimata pārmaiņas, siltumnīcefekta gāzu emisijas, straujā urbanizācija, migrācija, iedzīvotāju skaita pieaugums rūpnieciski attīstītās pilsētu teritorijās un rūpnieciskajā darbībā, gan arī novatoriskas nozares, piemēram, zilā bioekonomika, biotehnoloģija un atsāļošana. Uzņēmumiem būtu jāintegrē sadarbīgās uzņēmējdarbības modeļi un dalīšanās ekonomikas principi, lai precīzāk atbilstu pašreizējām, ar ūdeni saistītajām sabiedrības un vides problēmām. Ir jāpastiprina vietējo, reģionālo, valsts un starptautisko iestāžu mijiedarbība un sadarbība, ņemot vērā gan daudzos ieinteresēto personu veidus, kas darbojas ūdens jomā, gan starpnozaru dialogu. |
| --- | --- |

3.3.

Spiedienu uz ūdens resursu ekonomikas uzņēmējdarbības modeļiem palielina gan klimata pārmaiņas, siltumnīcefekta gāzu emisijas, straujā urbanizācija, migrācija, iedzīvotāju skaita pieaugums rūpnieciski attīstītās pilsētu teritorijās un rūpnieciskajā darbībā, gan arī novatoriskas nozares, piemēram, zilā bioekonomika, biotehnoloģija un atsāļošana. Uzņēmumiem būtu jāintegrē sadarbīgās uzņēmējdarbības modeļi un dalīšanās ekonomikas principi, lai precīzāk atbilstu pašreizējām, ar ūdeni saistītajām sabiedrības un vides problēmām. Ir jāpastiprina vietējo, reģionālo, valsts un starptautisko iestāžu mijiedarbība un sadarbība, ņemot vērā gan daudzos ieinteresēto personu veidus, kas darbojas ūdens jomā, gan starpnozaru dialogu.

| 3.4. | Komiteja mudina Komisiju izveidot godīgas konkurences sistēmu uzņēmumiem, kas reģistrēti Eiropas Savienībā, attiecībā pret to globālajiem partneriem un stiprināt starptautisko nolīgumu īstenošanu par ekonomisko sadarbību, darba apstākļiem un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

3.4.

Komiteja mudina Komisiju izveidot godīgas konkurences sistēmu uzņēmumiem, kas reģistrēti Eiropas Savienībā, attiecībā pret to globālajiem partneriem un stiprināt starptautisko nolīgumu īstenošanu par ekonomisko sadarbību, darba apstākļiem un vides aizsardzību.

4.   Ūdens resursu ekonomika

Ūdens resursu ekonomika

| 4.1. | EESK uzskata, ka pašreizējais ekonomikas modelis, kas ar nodokļiem un stimuliem veicina ūdens patēriņu, būtu jāmaina, lai tas kļūtu ilgtspējīgāks un pilnībā atbilstu ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Ūdens izmantošanai jābūt ne vien ilgtspējīgai, bet arī jāveicina dabas atjaunošana īstermiņā un ilgtermiņā. EESK aicina panākt globālu fiskālo vienošanos, lai finansētu centienus klimata jomā un investīcijas ūdens resursu jomā. |
| --- | --- |

4.1.

EESK uzskata, ka pašreizējais ekonomikas modelis, kas ar nodokļiem un stimuliem veicina ūdens patēriņu, būtu jāmaina, lai tas kļūtu ilgtspējīgāks un pilnībā atbilstu ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Ūdens izmantošanai jābūt ne vien ilgtspējīgai, bet arī jāveicina dabas atjaunošana īstermiņā un ilgtermiņā. EESK aicina panākt globālu fiskālo vienošanos, lai finansētu centienus klimata jomā un investīcijas ūdens resursu jomā.

| 4.2. | Būtu jāpanāk skaidra un efektīva dažādu ūdens nodokļu saskaņotība vietējā, valsts un Eiropas līmenī. EESK aicina panākt:






  — | ūdens nodokļa sistēmas izstrādi gruntsūdeņiem un virszemes ūdeņiem, pamatojoties uz atskaitījumiem, lai ikvienam cilvēkam un rūpniecības dalībniekam atvieglotu piekļuvi ūdenim, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Būtu jāpanāk skaidra un efektīva dažādu ūdens nodokļu saskaņotība vietējā, valsts un Eiropas līmenī. EESK aicina panākt:

—

ūdens nodokļa sistēmas izstrādi gruntsūdeņiem un virszemes ūdeņiem, pamatojoties uz atskaitījumiem, lai ikvienam cilvēkam un rūpniecības dalībniekam atvieglotu piekļuvi ūdenim,

| — | ūdens cenu izvērtēšanu dalībvalstīs saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”, |
| --- | --- |

—

ūdens cenu izvērtēšanu dalībvalstīs saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”,

| — | nodokļu un piemaksu noteikšanu par ilgtnespējīgu ūdens izmantošanu, vienlaikus atalgojot ilgtspējīgu ūdens izmantošanu, |
| --- | --- |

—

nodokļu un piemaksu noteikšanu par ilgtnespējīgu ūdens izmantošanu, vienlaikus atalgojot ilgtspējīgu ūdens izmantošanu,

| — | ES Rūpniecisko emisiju direktīvas (8) pārskatīšanu attiecībā uz tās ietekmi uz ES ūdens ekosistēmu. |
| --- | --- |

—

ES Rūpniecisko emisiju direktīvas (8) pārskatīšanu attiecībā uz tās ietekmi uz ES ūdens ekosistēmu.

8

| 4.3. | Eiropas Savienībā ir augošs pieprasījums pēc ūdens, un nākotnē tas kļūs vēl izteiktāks. Atšķirības starp ūdens piedāvājumu un pieprasījumu var izraisīt vai nu ūdens trūkumu vai plūdus, kam var būt postošas sekas. Ūdens piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotība negatīvi ietekmē rūpniecības nozares, patērētājus un iedzīvotājus. Virzībā uz klimatneitrālu rūpniecības nozaru izveidošanu būtu jāņem vērā rūpnieciskās emisijas, kas nonāk ūdenī (9), kā arī negatīvā ietekme uz cilvēka veselību un no tās izrietošās sociālās izmaksas sabiedrībai. Ir svarīgi, lai visas nozares taisnīgi segtu sociālās izmaksas, kas saistītas to radīto emisiju nonākšanu ūdenī. |
| --- | --- |

4.3.

Eiropas Savienībā ir augošs pieprasījums pēc ūdens, un nākotnē tas kļūs vēl izteiktāks. Atšķirības starp ūdens piedāvājumu un pieprasījumu var izraisīt vai nu ūdens trūkumu vai plūdus, kam var būt postošas sekas. Ūdens piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotība negatīvi ietekmē rūpniecības nozares, patērētājus un iedzīvotājus. Virzībā uz klimatneitrālu rūpniecības nozaru izveidošanu būtu jāņem vērā rūpnieciskās emisijas, kas nonāk ūdenī (9

| 4.4. | EESK prasa, lai visās dalībvalstīs būtu saskaņoti tiesību akti par ES mehānismu ūdens uzglabāšanai mitros periodos, proti, uzglabāšanas tvertņu un pazemes ūdens nesējslāņa uzpildes sistēmu izbūvi. EESK aicina izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, lai palielinātu noturību pret ūdens trūkumu, ņemot vērā reģionālās klimatiskās īpatnības un rūpnieciskās iezīmes. |
| --- | --- |

4.4.

EESK prasa, lai visās dalībvalstīs būtu saskaņoti tiesību akti par ES mehānismu ūdens uzglabāšanai mitros periodos, proti, uzglabāšanas tvertņu un pazemes ūdens nesējslāņa uzpildes sistēmu izbūvi. EESK aicina izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, lai palielinātu noturību pret ūdens trūkumu, ņemot vērā reģionālās klimatiskās īpatnības un rūpnieciskās iezīmes.

| 4.5. | Pārstrukturējot ūdens cenu sistēmu Eiropā, ir jāņem vērā ar ekosistēmu pakalpojumiem saistītā sloga sadale starp ieinteresētajām personām un, cenu noteikšanā īstenojot “visu izmaksu” principu, ir jāpiemēro diferencēta pieeja. Viena no pieejām ir tāda, ka mājsaimniecībām un sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem nepieciešamā ūdens cenai vajadzētu būt ievērojami zemākai nekā ūdenim, ko izmanto ražošanas darbībām. Cenu stimulos būtu jāņem vērā saikne starp robežizmaksu cenām un ekonomisko efektivitāti, taisnīgumu un ilgtspēju, un tiem vajadzētu būt daļai no plašāka pasākumu kopuma, kas veicinātu ilgtspējīgu ūdens patēriņu. |
| --- | --- |

4.5.

Pārstrukturējot ūdens cenu sistēmu Eiropā, ir jāņem vērā ar ekosistēmu pakalpojumiem saistītā sloga sadale starp ieinteresētajām personām un, cenu noteikšanā īstenojot “visu izmaksu” principu, ir jāpiemēro diferencēta pieeja. Viena no pieejām ir tāda, ka mājsaimniecībām un sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem nepieciešamā ūdens cenai vajadzētu būt ievērojami zemākai nekā ūdenim, ko izmanto ražošanas darbībām. Cenu stimulos būtu jāņem vērā saikne starp robežizmaksu cenām un ekonomisko efektivitāti, taisnīgumu un ilgtspēju, un tiem vajadzētu būt daļai no plašāka pasākumu kopuma, kas veicinātu ilgtspējīgu ūdens patēriņu.

| 4.6. | Komiteja pieprasa, lai ūdens izmaksas un cenas visām ieinteresētajām personām būtu pilnīgi pārredzamas. EESK aicina konkrētās, skaidri definētās situācijās noteikt administratīvi regulējamas cenas un prasa rūpīgu uzraudzību, lai garantētu, ka mājsaimniecību patērētāji saņem pakalpojumus, par kuriem viņi maksā. Tirgus spekulācijas ar ūdeni nebūtu pieļaujamas. |
| --- | --- |

4.6.

Komiteja pieprasa, lai ūdens izmaksas un cenas visām ieinteresētajām personām būtu pilnīgi pārredzamas. EESK aicina konkrētās, skaidri definētās situācijās noteikt administratīvi regulējamas cenas un prasa rūpīgu uzraudzību, lai garantētu, ka mājsaimniecību patērētāji saņem pakalpojumus, par kuriem viņi maksā. Tirgus spekulācijas ar ūdeni nebūtu pieļaujamas.

| 4.7. | EESK norāda, ka piesārņojuma un pārmērīgas gruntsūdeņu izmantošanas ietekme rada nesamērīgi lielu slogu nabadzīgiem un sociāli neaizsargātiem cilvēkiem. Ūdens tarifi ir jāizvērtē ļoti rūpīgi, jo tiem var būt kropļojoša ietekme, tie var radīt ūdens trūkumu un veidot sociālo spriedzi iedzīvotāju vidū. EESK aicina ES līmenī sākt konstruktīvas diskusijas par taisnīgu ūdens cenu modeli. Cenu izstrādē būtu jānosaka prasība par bezmaksas ūdens minimumu, lai nodrošinātu cilvēktiesības. Cenu struktūrā būtu jāņem vērā gan pašreizējās, gan gaidāmās sociālās, klimata un rūpniecības problēmas. EESK ierosina cenu veidošanā transversāli iestrādāt ilgtermiņa ūdensapgādes drošību. |
| --- | --- |

4.7.

EESK norāda, ka piesārņojuma un pārmērīgas gruntsūdeņu izmantošanas ietekme rada nesamērīgi lielu slogu nabadzīgiem un sociāli neaizsargātiem cilvēkiem. Ūdens tarifi ir jāizvērtē ļoti rūpīgi, jo tiem var būt kropļojoša ietekme, tie var radīt ūdens trūkumu un veidot sociālo spriedzi iedzīvotāju vidū. EESK aicina ES līmenī sākt konstruktīvas diskusijas par taisnīgu ūdens cenu modeli. Cenu izstrādē būtu jānosaka prasība par bezmaksas ūdens minimumu, lai nodrošinātu cilvēktiesības. Cenu struktūrā būtu jāņem vērā gan pašreizējās, gan gaidāmās sociālās, klimata un rūpniecības problēmas. EESK ierosina cenu veidošanā transversāli iestrādāt ilgtermiņa ūdensapgādes drošību.

| 4.8. | EESK uzskata, ka paplašināta ražotāju atbildība būtu jāattiecina arī uz pārpalikuma ūdens resursu apsaimniekošanu, un atbalsta patlaban notiekošo Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas (10) (11) pārskatīšanu. Būtu jāievieš sinerģija starp paplašinātās ražotāja atbildības shēmām, ekodizainu un informācijas prasībām. Lai patērētāji izprastu ilgtspējīgu ūdens izmantošanu un to atpazītu, būtu jāīsteno īpašas izpratnes veidošanas kampaņas, kurās apvienotos atšķirīgas un daudzveidīgas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

4.8.

EESK uzskata, ka paplašināta ražotāju atbildība būtu jāattiecina arī uz pārpalikuma ūdens resursu apsaimniekošanu, un atbalsta patlaban notiekošo Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas (10

11

| 4.9. | Lai varētu pienācīgi uzturēt ūdens sistēmas un nodrošināt plašāku ūdensapgādi, ir ārkārtīgi svarīgi risināt ūdens zuduma jautājumu, prioritāti piešķirot pastāvīgas uzturēšanas iniciatīvām, kuru mērķis ir ievērojami samazināt ūdens noplūdes. Lai pienācīgi finansētu šādas iniciatīvas, ir jāievieš līdzsvarota budžeta norma attiecībā uz publiskajām investīcijām. EESK uzsver, ka slikti pārvaldīta un nepietiekami finansēta uzturēšana, kā arī nepareiza aktīvu pārvaldība rada ievērojamus saimnieciskus zaudējumus. Nekavējoties ir jāizstrādā jaunas tehnoloģijas, ar kurām atklāt noplūdes, un šajā saistībā būtu jāveido īpašs atbalsts. |
| --- | --- |

4.9.

Lai varētu pienācīgi uzturēt ūdens sistēmas un nodrošināt plašāku ūdensapgādi, ir ārkārtīgi svarīgi risināt ūdens zuduma jautājumu, prioritāti piešķirot pastāvīgas uzturēšanas iniciatīvām, kuru mērķis ir ievērojami samazināt ūdens noplūdes. Lai pienācīgi finansētu šādas iniciatīvas, ir jāievieš līdzsvarota budžeta norma attiecībā uz publiskajām investīcijām. EESK uzsver, ka slikti pārvaldīta un nepietiekami finansēta uzturēšana, kā arī nepareiza aktīvu pārvaldība rada ievērojamus saimnieciskus zaudējumus. Nekavējoties ir jāizstrādā jaunas tehnoloģijas, ar kurām atklāt noplūdes, un šajā saistībā būtu jāveido īpašs atbalsts.

| 4.10. | Komiteja pauž bažas par to, ka daudzās dalībvalstīs nav pietiekami novērtēts pazemes kanalizācijas sistēmu stāvoklis, un prasa nekavējoties veikt rūpīgu novērtējumu, kā arī centralizēt datus ES līmenī. Neiejaukšanās izmaksas ir daudz lielākas nekā kanalizācijas tīklu remonta izmaksas. |
| --- | --- |

4.10.

Komiteja pauž bažas par to, ka daudzās dalībvalstīs nav pietiekami novērtēts pazemes kanalizācijas sistēmu stāvoklis, un prasa nekavējoties veikt rūpīgu novērtējumu, kā arī centralizēt datus ES līmenī. Neiejaukšanās izmaksas ir daudz lielākas nekā kanalizācijas tīklu remonta izmaksas.

5.   Reģionālie ūdens aspekti

Reģionālie ūdens aspekti

| 5.1. | Droša, tīra un kvalitatīva ūdens pieejamība ir pamattiesības, kas ir vitāli svarīgas ikviena cilvēka veselībai, cieņai un labklājībai. Komiteja uzskata par pilnīgi nepieņemamu to, ka Eiropas Savienībā joprojām ir cilvēki, kuriem ūdens nav pieejams. |
| --- | --- |

5.1.

Droša, tīra un kvalitatīva ūdens pieejamība ir pamattiesības, kas ir vitāli svarīgas ikviena cilvēka veselībai, cieņai un labklājībai. Komiteja uzskata par pilnīgi nepieņemamu to, ka Eiropas Savienībā joprojām ir cilvēki, kuriem ūdens nav pieejams.

| 5.2. | EESK uzskata, ka ūdens faktoru ir svarīgi integrēt visās radniecīgajās politikas jomās (enerģētikā, tirdzniecībā, rūpniecībā, lauksaimniecībā u. c.) un ka dalībvalstīm ir jānodrošina sinerģija starp investīcijām dažādās ar ūdeni saistītās nozarēs, piemēram, pilsētu attīstībā, pārtikā, lauksaimniecībā un enerģētikā. Ūdens ir ārkārtīgi svarīgs pilsētu un lauku attīstībai. |
| --- | --- |

5.2.

EESK uzskata, ka ūdens faktoru ir svarīgi integrēt visās radniecīgajās politikas jomās (enerģētikā, tirdzniecībā, rūpniecībā, lauksaimniecībā u. c.) un ka dalībvalstīm ir jānodrošina sinerģija starp investīcijām dažādās ar ūdeni saistītās nozarēs, piemēram, pilsētu attīstībā, pārtikā, lauksaimniecībā un enerģētikā. Ūdens ir ārkārtīgi svarīgs pilsētu un lauku attīstībai.

| 5.3. | EESK ierosina ciešā sinerģijā ar ES pilsētprogrammu izstrādāt gan ES zilo kursu un ES ūdens resursu programmu, kuru pamatā būtu ūdens investīciju partnerība, gan arī tematisko partnerību ūdens jomā saskaņā ar Ļubļanas nolīgumu un pilnīgā atbilstībā ilgtermiņa redzējumam par lauku apvidiem. Ir svarīgi nodrošināt teritoriālo solidaritāti un pielāgot daudzpusējas pārvaldības struktūras, lai risinātu lauku un pilsētu teritoriju atšķirību problēmu un konsolidētu reģionālos ūdenssaimniecības operatorus. |
| --- | --- |

5.3.

EESK ierosina ciešā sinerģijā ar ES pilsētprogrammu izstrādāt gan ES zilo kursu un ES ūdens resursu programmu, kuru pamatā būtu ūdens investīciju partnerība, gan arī tematisko partnerību ūdens jomā saskaņā ar Ļubļanas nolīgumu un pilnīgā atbilstībā ilgtermiņa redzējumam par lauku apvidiem. Ir svarīgi nodrošināt teritoriālo solidaritāti un pielāgot daudzpusējas pārvaldības struktūras, lai risinātu lauku un pilsētu teritoriju atšķirību problēmu un konsolidētu reģionālos ūdenssaimniecības operatorus.

| 5.4. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Vidusjūras reģiona salām un tālākajiem reģioniem, kas to ģeogrāfiskās atrašanās dēļ saskaras ar ūdensapgādes trūkumu konkrētos sausuma periodos. Šajās teritorijās nepieciešamā ūdensapgāde ir jānodrošina, izmantojot sistēmu, kas garantē apgādi ģimenēm un uzņēmējiem. |
| --- | --- |

5.4.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Vidusjūras reģiona salām un tālākajiem reģioniem, kas to ģeogrāfiskās atrašanās dēļ saskaras ar ūdensapgādes trūkumu konkrētos sausuma periodos. Šajās teritorijās nepieciešamā ūdensapgāde ir jānodrošina, izmantojot sistēmu, kas garantē apgādi ģimenēm un uzņēmējiem.

| 5.5. | EESK ierosina veikt publisko plānošanu tikai upju baseinu (tostarp pazemes ūdeņu) līmenī tā, lai tiktu aizsargātas ES vispārējās intereses, un nodrošināt, ka izcelsmes ūdensobjektā tiek saglabāta nepieciešamā ekoloģiskā ūdens plūsma. Pasākumiem un investīcijām, kuru mērķis ir teritorijas aizsargāt no plūdiem, nodrošināties pret sausuma periodiem un gādāt par kuģojamību vai noturēt vairāk ūdens, vajadzētu būt vērstiem arī uz to, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un ņemtu vērā upes baseina ģeomorfoloģiskās īpašības. |
| --- | --- |

5.5.

EESK ierosina veikt publisko plānošanu tikai upju baseinu (tostarp pazemes ūdeņu) līmenī tā, lai tiktu aizsargātas ES vispārējās intereses, un nodrošināt, ka izcelsmes ūdensobjektā tiek saglabāta nepieciešamā ekoloģiskā ūdens plūsma. Pasākumiem un investīcijām, kuru mērķis ir teritorijas aizsargāt no plūdiem, nodrošināties pret sausuma periodiem un gādāt par kuģojamību vai noturēt vairāk ūdens, vajadzētu būt vērstiem arī uz to, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un ņemtu vērā upes baseina ģeomorfoloģiskās īpašības.

| 5.6. | Tā kā ūdenim piemīt sabiedriska labuma iezīmes, EESK ierosina precīzi definēt, izvērtēt un uzraudzīt tiesības uz ūdens izmantošanu, ņemot vērā visas juridiskās formas, piemēram, koncesijas, atļaujas, licences, līgumtiesības un tiešas īpašumtiesības, kā arī respektējot ūdeni kā kopēju labumu. Lietošanas tiesībām vajadzētu būt viegli izvērtējamām pēc skaidriem noteikumiem. |
| --- | --- |

5.6.

Tā kā ūdenim piemīt sabiedriska labuma iezīmes, EESK ierosina precīzi definēt, izvērtēt un uzraudzīt tiesības uz ūdens izmantošanu, ņemot vērā visas juridiskās formas, piemēram, koncesijas, atļaujas, licences, līgumtiesības un tiešas īpašumtiesības, kā arī respektējot ūdeni kā kopēju labumu. Lietošanas tiesībām vajadzētu būt viegli izvērtējamām pēc skaidriem noteikumiem.

| 5.7. | EESK iesaka Eiropas Savienībai pieņemt un nostiprināt tiesisko regulējumu par ūdens koncesijas līgumiem, lai ūdeni apsaimniekotu kā sabiedrisku labumu, nevis tikai vienīgi kā preci, ko var tirgot. Iedzīvotājiem paredzētajās cenās būtu jāatspoguļo arī tas, ka ūdens ir sabiedriskais labums, un pilnībā jāievēro LESD 14. pants un LES un LESD pievienotais 26. protokols. EESK aicina ieviest ierobežojošus noteikumus, lai aizsargātu ES ūdens resursus no to izmantošanas trešo valstu ieinteresēto personu interesēs. |
| --- | --- |

5.7.

EESK iesaka Eiropas Savienībai pieņemt un nostiprināt tiesisko regulējumu par ūdens koncesijas līgumiem, lai ūdeni apsaimniekotu kā sabiedrisku labumu, nevis tikai vienīgi kā preci, ko var tirgot. Iedzīvotājiem paredzētajās cenās būtu jāatspoguļo arī tas, ka ūdens ir sabiedriskais labums, un pilnībā jāievēro LESD 14. pants un LES un LESD pievienotais 26. protokols. EESK aicina ieviest ierobežojošus noteikumus, lai aizsargātu ES ūdens resursus no to izmantošanas trešo valstu ieinteresēto personu interesēs.

6.   ES finansējums

ES finansējums

| 6.1. | EESK aicina nodrošināt lielāku sinerģiju gan uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, gan darbības programmās, pievēršoties ūdens investīciju specifikai un maksimāli palielinot ūdenim un zilajai ekonomikai paredzēto ES līdzekļu apguves kvalitāti. Gan uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, gan plānošanā būtu jāņem vērā sezonālās un cikliskās ar ūdeni saistīto darbību iezīmes. Komiteja aicina dalībvalstis gādāt par to, ka ūdens investīcijas uzskata par svarīgu prioritāti līdzekļu pārdalē dažādu programmu ietvaros, un valsts atbalsta noteikumus pielāgot ūdens investīcijām piemītošām īpatnībām. |
| --- | --- |

6.1.

EESK aicina nodrošināt lielāku sinerģiju gan uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, gan darbības programmās, pievēršoties ūdens investīciju specifikai un maksimāli palielinot ūdenim un zilajai ekonomikai paredzēto ES līdzekļu apguves kvalitāti. Gan uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, gan plānošanā būtu jāņem vērā sezonālās un cikliskās ar ūdeni saistīto darbību iezīmes. Komiteja aicina dalībvalstis gādāt par to, ka ūdens investīcijas uzskata par svarīgu prioritāti līdzekļu pārdalē dažādu programmu ietvaros, un valsts atbalsta noteikumus pielāgot ūdens investīcijām piemītošām īpatnībām.

| 6.2. | EESK uzskata, ka ar Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (12) vien nepietiek, lai atbalstītu zilās ekonomikas attīstību un pārkārtošanu. Ir steidzami jādažādo atbalsttiesīgās darbības un jāuzlabo papildināmība starp ESI fondiem (13), Atveseļošanas un noturības mehānismu, InvestEU, Interreg Europe un citiem fondiem. Turklāt ESI fondu ūdens projektu konkurences principam būtu jādarbojas tā, ka tiek ņemtas vērā ūdens nodrošinātās pamatvajadzības. |
| --- | --- |

6.2.

EESK uzskata, ka ar Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (12

13

InvestEU, Interreg Europe

| 6.3. | EESK norāda, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība, zivsaimniecības vietējās rīcības grupas un integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI) ir instrumenti, kas tikai daļēji sedz ūdens investīciju vajadzības. EESK aicina izstrādāt īpašu zilās ekonomikas darbības programmu ūdens un ITI jomā, nodrošināt saikni starp dažādiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā arī veikt ietekmes novērtējumu par investīcijām, ko finansē no ūdens infrastruktūrai paredzētiem ES fondiem. EESK ierosina izveidot Zilās pārkārtošanās fondu, vai nu nodrošinot pašreizējo fondu tematisko koncentrāciju, vai pievienojot jaunus fondus. Fonds būtu jāadresē reģioniem, kuros ir ūdens trūkums, un tam būtu jāaptver pāreja uz ilgtspējīgu ūdens resursu apsaimniekošanu, nepieļaujot nevienlīdzību attiecībā uz ūdens pieejamību, un jāatbalsta ES 2050. gada mērķrādītāji, kas pilnībā papildina Taisnīgas pārkārtošanās fonda mērķus. |
| --- | --- |

6.3.

EESK norāda, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība, zivsaimniecības vietējās rīcības grupas un integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI) ir instrumenti, kas tikai daļēji sedz ūdens investīciju vajadzības. EESK aicina izstrādāt īpašu zilās ekonomikas darbības programmu ūdens un ITI jomā, nodrošināt saikni starp dažādiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā arī veikt ietekmes novērtējumu par investīcijām, ko finansē no ūdens infrastruktūrai paredzētiem ES fondiem. EESK ierosina izveidot Zilās pārkārtošanās fondu, vai nu nodrošinot pašreizējo fondu tematisko koncentrāciju, vai pievienojot jaunus fondus. Fonds būtu jāadresē reģioniem, kuros ir ūdens trūkums, un tam būtu jāaptver pāreja uz ilgtspējīgu ūdens resursu apsaimniekošanu, nepieļaujot nevienlīdzību attiecībā uz ūdens pieejamību, un jāatbalsta ES 2050. gada mērķrādītāji, kas pilnībā papildina Taisnīgas pārkārtošanās fonda mērķus.

| 6.4. | EESK secina, ka nākamās DFS 2028.–2034. gada plānošanas periodā ūdens nozares būtu jāatzīst par stratēģiskām, un, ņemot vērā to, ka ir atzīta EESK nozīmīgā loma organizētas ES pilsoniskās sabiedrības viedokļa paušanā, EESK būtu iesaistāma ilgtspējīgas zilās ekonomikas Viedās specializācijas platformā (14). EESK ierosina 2028.–2034. gada plānošanas periodā papildus iekļaut obligātus ex ante nosacījumus. |
| --- | --- |

6.4.

EESK secina, ka nākamās DFS 2028.–2034. gada plānošanas periodā ūdens nozares būtu jāatzīst par stratēģiskām, un, ņemot vērā to, ka ir atzīta EESK nozīmīgā loma organizētas ES pilsoniskās sabiedrības viedokļa paušanā, EESK būtu iesaistāma ilgtspējīgas zilās ekonomikas Viedās specializācijas platformā (14

ex ante

7.   Finansējums pārejai uz jauniem, ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem

Finansējums pārejai uz jauniem, ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem

| 7.1. | EESK iesaka dalībvalstīm izpētīt, kā publiskos budžetus un riska mazināšanas instrumentus, piemēram, garantijas un kredītkvalitātes uzlabošanas instrumentus, var stratēģiski izmantot, lai uzlabotu investīciju riska un ienesīguma profilu un piesaistītu komercfinansējumu, kolektīvo finansējumu un kapitālieguldījumus. Komiteja raizējas, ka pašreizējā valsts parāda līmeņa, procentu likmju pieauguma un valsts kredītreitingu pasliktināšanās dēļ publiskā finansējuma piešķiršana dažās dalībvalstīs būs problemātiska. EESK norāda, ka tādu privāto investīciju finansēšanu, ko iegulda ūdensapgādes tīklu būvniecībā, var kavēt korupcijas risks un regulējuma neskaidrības, kā arī tas, ka šādām investīcijām ir vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīva. |
| --- | --- |

7.1.

EESK iesaka dalībvalstīm izpētīt, kā publiskos budžetus un riska mazināšanas instrumentus, piemēram, garantijas un kredītkvalitātes uzlabošanas instrumentus, var stratēģiski izmantot, lai uzlabotu investīciju riska un ienesīguma profilu un piesaistītu komercfinansējumu, kolektīvo finansējumu un kapitālieguldījumus. Komiteja raizējas, ka pašreizējā valsts parāda līmeņa, procentu likmju pieauguma un valsts kredītreitingu pasliktināšanās dēļ publiskā finansējuma piešķiršana dažās dalībvalstīs būs problemātiska. EESK norāda, ka tādu privāto investīciju finansēšanu, ko iegulda ūdensapgādes tīklu būvniecībā, var kavēt korupcijas risks un regulējuma neskaidrības, kā arī tas, ka šādām investīcijām ir vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīva.

| 7.2. | EESK uzskata, ka ar ūdeni saistītas ilgtspējīgas investīcijas būtu jāveicina ar ilgtspējīgiem finansēšanas instrumentiem, piemēram, zaļajām obligācijām, sociālajām obligācijām un zaļajiem aizdevumiem, papildinot tos gan ar ilgtspējas definīcijām, kas saskaņotas dažādu jurisdikciju starpā, gan ar augstāku standartizācijas līmeni un datu pārredzamību. EESK ierosina ES līmenī reglamentēt zilās obligācijas ūdens investīcijām, kā arī ieviest mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētus pielāgotus ūdens investīciju instrumentus (piemēram, izmantojot sezonas kredītus). EESK aicina arī Eurostat nodrošināt īpašu ūdens resursu ekonomikas datu sadaļu un statistiku. |
| --- | --- |

7.2.

EESK uzskata, ka ar ūdeni saistītas ilgtspējīgas investīcijas būtu jāveicina ar ilgtspējīgiem finansēšanas instrumentiem, piemēram, zaļajām obligācijām, sociālajām obligācijām un zaļajiem aizdevumiem, papildinot tos gan ar ilgtspējas definīcijām, kas saskaņotas dažādu jurisdikciju starpā, gan ar augstāku standartizācijas līmeni un datu pārredzamību. EESK ierosina ES līmenī reglamentēt zilās obligācijas ūdens investīcijām, kā arī ieviest mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētus pielāgotus ūdens investīciju instrumentus (piemēram, izmantojot sezonas kredītus). EESK aicina arī Eurostat

| 7.3. | VSP faktoru (15) iekļaušana lēmumu pieņemšanā par investīcijām paplašina investīciju iespēju klāstu un veicina finanšu stabilitāti. EESK prasa investēt infrastruktūrā, darba apstākļos, kvalitatīvās darbvietās un apmācībā un aicina veikt īpašus pasākumus un kampaņas, lai uzlabotu zināšanas par ūdeni, it īpaši pievēršoties jaunākajai paaudzei. Lai ūdens nozarē saglabātu cilvēkresursus, ļoti svarīgi ir nodrošināt prognozējamu, ilgtermiņa karjeru un pienācīgas algas. |
| --- | --- |

7.3.

VSP faktoru (15

| 7.4. | Dalībvalstīm ir jāizprot, jāveicina un jāatbalsta ūdens investīcijas, izmantojot arī tehniskās palīdzības fondus, un šajā sakarā Komisijai būtu jāgādā par īpašu atbalstu, sevišķi ūdens atkalizmantošanas iespējām. EESK uzskata, ka atbilstīgi Ūdens pamatdirektīvas 9. pantam (16) visās dalībvalstīs ir ārkārtīgi svarīgi novirzīt finanšu resursus tādiem projektiem, kas samazina ūdens patēriņu un paver ūdens atkalizmantošanas iespējas. |
| --- | --- |

7.4.

Dalībvalstīm ir jāizprot, jāveicina un jāatbalsta ūdens investīcijas, izmantojot arī tehniskās palīdzības fondus, un šajā sakarā Komisijai būtu jāgādā par īpašu atbalstu, sevišķi ūdens atkalizmantošanas iespējām. EESK uzskata, ka atbilstīgi Ūdens pamatdirektīvas 9. pantam (16

| 7.5. | Attiecībā uz ūdens investīciju finansēšanu būtu jānodrošina efektīva koordinācija un papildināmība starp Eiropas Komisiju, EIB un ERAB. Tas ietver kopīgu galveno snieguma rādītāju (KPI) izstrādi ES stratēģiskajā satvarā, kā arī ciklisku uzraudzību Eiropas pusgada ietvaros. Ūdens investīciju jomā svarīga nozīme visā Eiropas Savienībā ir arī publiskajām bankām, un būtu jākonsolidē ieinteresēto personu sadarbība ar privātajām bankām. |
| --- | --- |

7.5.

Attiecībā uz ūdens investīciju finansēšanu būtu jānodrošina efektīva koordinācija un papildināmība starp Eiropas Komisiju, EIB un ERAB. Tas ietver kopīgu galveno snieguma rādītāju (KPI

8.   Investīcijas

Investīcijas

| 8.1. | Investīciju lēmumi Eiropas Savienībā būtu jāpieņem pēc tam, kad ir rūpīgi izvērtēts ilgtermiņa pieprasījums pēc ūdens, ūdens resursu pieejamība un finansēšanas iespējas, vienlaikus ņemot vērā arī uzdevumus, ko izvirza pielāgošanās klimata pārmaiņām. Komiteja uzskata, ka ilgtermiņa investīciju plānošanā būtu jāņem vērā arī konkrētās demogrāfiskās tendences un jāpanāk saskaņa ar iniciatīvām citās nozarēs, piemēram, pilsētplānošanā, zemes izmantošanā un lauksaimniecībā. Ūdens infrastruktūras uzlabošanā būtu jāņem vērā arī maksimāla zilā oglekļa uzglabāšana. EESK mudina dalībvalstis īstenot sinhronizētas telpiskās plānošanas iniciatīvas un lielo datu analīzes sistēmas. Veicot investīcijas ūdens nozarē un finansējot to, integrētā veidā būtu jāņem vērā darbības izmaksas. |
| --- | --- |

8.1.

Investīciju lēmumi Eiropas Savienībā būtu jāpieņem pēc tam, kad ir rūpīgi izvērtēts ilgtermiņa pieprasījums pēc ūdens, ūdens resursu pieejamība un finansēšanas iespējas, vienlaikus ņemot vērā arī uzdevumus, ko izvirza pielāgošanās klimata pārmaiņām. Komiteja uzskata, ka ilgtermiņa investīciju plānošanā būtu jāņem vērā arī konkrētās demogrāfiskās tendences un jāpanāk saskaņa ar iniciatīvām citās nozarēs, piemēram, pilsētplānošanā, zemes izmantošanā un lauksaimniecībā. Ūdens infrastruktūras uzlabošanā būtu jāņem vērā arī maksimāla zilā oglekļa uzglabāšana. EESK mudina dalībvalstis īstenot sinhronizētas telpiskās plānošanas iniciatīvas un lielo datu analīzes sistēmas. Veicot investīcijas ūdens nozarē un finansējot to, integrētā veidā būtu jāņem vērā darbības izmaksas.

| 8.2. | EESK aicina izstrādāt atsevišķus standartus ūdens izmantošanai dažādās ekonomikas nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un rūpniecībā, nozaru ūdens izmantošanas pamatnostādņu sagatavošanas nolūkā nodibinot ekspertu grupu, kurās piedalītos arī EESK. |
| --- | --- |

8.2.

EESK aicina izstrādāt atsevišķus standartus ūdens izmantošanai dažādās ekonomikas nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un rūpniecībā, nozaru ūdens izmantošanas pamatnostādņu sagatavošanas nolūkā nodibinot ekspertu grupu, kurās piedalītos arī EESK.

| 8.3. | Inovācijai un tehnoloģijām ir būtiska nozīme ūdens resursu apsaimniekošanas efektivitātes veicināšanā. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis apmainītos ar informāciju par nozīmīgām ar ūdeni saistītām inovācijām un lai tiktu stimulēti augšupēji eksperimenti. Ir rūpīgāk jāizvērtē ekonomiskās, sociālās un vidiskās izmaksas un ieguvumi, ko rada dažādi investīciju paveidi, sākot no vietējā līmeņa un beidzot ar baseina, valsts, pārrobežu un pat pasaules līmeni. Ieviešot novatoriskas tehnoloģijas, piemēram, zemu izmaksu satelītnovērošanas sistēmas, kas seko kritiskajiem ūdens parametriem, var uzlabot ūdens datu vākšanu un analīzi. Šajā saistībā būtu jāņem vērā dalībvalstu iesaistīšanās. |
| --- | --- |

8.3.

Inovācijai un tehnoloģijām ir būtiska nozīme ūdens resursu apsaimniekošanas efektivitātes veicināšanā. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis apmainītos ar informāciju par nozīmīgām ar ūdeni saistītām inovācijām un lai tiktu stimulēti augšupēji eksperimenti. Ir rūpīgāk jāizvērtē ekonomiskās, sociālās un vidiskās izmaksas un ieguvumi, ko rada dažādi investīciju paveidi, sākot no vietējā līmeņa un beidzot ar baseina, valsts, pārrobežu un pat pasaules līmeni. Ieviešot novatoriskas tehnoloģijas, piemēram, zemu izmaksu satelītnovērošanas sistēmas, kas seko kritiskajiem ūdens parametriem, var uzlabot ūdens datu vākšanu un analīzi. Šajā saistībā būtu jāņem vērā dalībvalstu iesaistīšanās.

| 8.4. | Lai piesaistītu atbilstošu ilgtermiņa kapitālu, kas saskaņots ar IAM, nereti ir nepieciešams samazināt risku tādiem dabas kapitāla projektiem, kas saistīti ar ūdeni un kam ir lielāki strukturālie riski. Rūpīgi jāapsver paaugstinātās izmaksas, mazāka peļņa un finansiālie zaudējumi, kas saistīti ar ūdens riskiem. Būtu jāizmanto arī tradicionālie aizdevumi un dotācijas, iespējkapitāls, privātais un publiskais pašu kapitāls, pensiju un investīciju fondi. Joprojām pastāv zaļmaldināšanas iespēja, jo trūkst saskaņotu standartu attiecībā uz zaļajām obligācijām un VSP investīciju fondiem. |
| --- | --- |

8.4.

Lai piesaistītu atbilstošu ilgtermiņa kapitālu, kas saskaņots ar IAM, nereti ir nepieciešams samazināt risku tādiem dabas kapitāla projektiem, kas saistīti ar ūdeni un kam ir lielāki strukturālie riski. Rūpīgi jāapsver paaugstinātās izmaksas, mazāka peļņa un finansiālie zaudējumi, kas saistīti ar ūdens riskiem. Būtu jāizmanto arī tradicionālie aizdevumi un dotācijas, iespējkapitāls, privātais un publiskais pašu kapitāls, pensiju un investīciju fondi. Joprojām pastāv zaļmaldināšanas iespēja, jo trūkst saskaņotu standartu attiecībā uz zaļajām obligācijām un VSP investīciju fondiem.

| 8.5. | Komisijai ir jāveicina visu attiecīgo ES fondu un partnerības iespēju izmantošana ar sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju starpniecību, lai sasniegtu visas ieinteresētās personas, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Ūdens infrastruktūras projektiem ir maza atdeve, tāpēc svarīga nozīme var būt apvienotajam finansējumam, tomēr ūdensapgādes pakalpojumu uzņēmumi joprojām ir labs investīciju instruments. |
| --- | --- |

8.5.

Komisijai ir jāveicina visu attiecīgo ES fondu un partnerības iespēju izmantošana ar sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju starpniecību, lai sasniegtu visas ieinteresētās personas, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Ūdens infrastruktūras projektiem ir maza atdeve, tāpēc svarīga nozīme var būt apvienotajam finansējumam, tomēr ūdensapgādes pakalpojumu uzņēmumi joprojām ir labs investīciju instruments.

| 8.6. | EESK uzskata, ka ar ūdeni saistītu investīciju novērtēšanas kritērijos ir svarīgi iekļaut noturību. Noturība var samazināt izdevumus par atgūšanos no neparedzētiem notikumiem, piemēram, vētrām, plūdiem, meža ugunsgrēkiem, sausuma, kiberuzbrukumiem vai pandēmijām, ja to papildina optimālas investīcijas riska mazināšanas pasākumos. Īpaša uzmanība un finansējums būtu jāvelta pārrobežu ūdens projektiem. |
| --- | --- |

8.6.

EESK uzskata, ka ar ūdeni saistītu investīciju novērtēšanas kritērijos ir svarīgi iekļaut noturību. Noturība var samazināt izdevumus par atgūšanos no neparedzētiem notikumiem, piemēram, vētrām, plūdiem, meža ugunsgrēkiem, sausuma, kiberuzbrukumiem vai pandēmijām, ja to papildina optimālas investīcijas riska mazināšanas pasākumos. Īpaša uzmanība un finansējums būtu jāvelta pārrobežu ūdens projektiem.

| 8.7. | Nepietiekamas investīcijas un efektīvu izdevumu trūkums ar ūdeni saistītos projektos ir galvenais iemesls, kāpēc nedz ES, nedz pārējā pasaule negūst ievērojamus panākumus 6. IAM sasniegšanā attiecībā uz ūdeni un sanitāriju. EESK uzsver, ka Eiropai ir iespēja ar ūdeni saistītās problēmas pārvērst jaunās tehnoloģiju attīstības, sabiedrības progresa un uzņēmējdarbības izaugsmes perspektīvās un ka galīgais mērķis ir izveidot ūdensapgādes ziņā drošu un noturīgu ekonomiku, kurā ikvienam ir pilnvērtīgas un produktīvas nodarbinātības iespējas un ir pieejamas kvalitatīvas darbvietas. ES var kļūt par pasaules līderi atkārtotā ūdens resursu izmantošanā. |
| --- | --- |

8.7.

Nepietiekamas investīcijas un efektīvu izdevumu trūkums ar ūdeni saistītos projektos ir galvenais iemesls, kāpēc nedz ES, nedz pārējā pasaule negūst ievērojamus panākumus 6. IAM sasniegšanā attiecībā uz ūdeni un sanitāriju. EESK uzsver, ka Eiropai ir iespēja ar ūdeni saistītās problēmas pārvērst jaunās tehnoloģiju attīstības, sabiedrības progresa un uzņēmējdarbības izaugsmes perspektīvās un ka galīgais mērķis ir izveidot ūdensapgādes ziņā drošu un noturīgu ekonomiku, kurā ikvienam ir pilnvērtīgas un produktīvas nodarbinātības iespējas un ir pieejamas kvalitatīvas darbvietas. ES var kļūt par pasaules līderi atkārtotā ūdens resursu izmantošanā.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Ūdens zudums nozīmē tādu ūdeni, kas ūdensapgādes sistēmā tiek zaudēts un savu galamērķi tā arī nesasniedz. Tas nozīmē, ka ūdens netiek izmantots un par to netiek maksāts; tas ietekmē gan vietējo ekonomiku, gan vietējo resursu pieejamību.

1

(2)  ES pilsētprogramma.

2

(3)  Ļubļanas nolīgums un daudzgadu darba programma – ES pilsētprogrammas atjaunošana.

3

(4)  Ilgtermiņa redzējums par spēcīgākiem, savienotiem, izturētspējīgiem un pārtikušiem ES lauku apvidiem.

4

(5)  Eiropas strukturālie un investīciju fondi (2014–2020).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

6

(7)  
  OV C 202, 7.6.2016., 307. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

8

(9)  
  Industrial pollutant releases to water in Europe [Rūpniecisko piesārņotāju emisijas Eiropas ūdeņos], Eiropas Vides aģentūra.

9

Industrial pollutant releases to water in Europe

(10)  Priekšlikums pārskatītai Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvai.

10

(11)  Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

11

(12)  Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds.

12

(13)  Eiropas strukturālie un investīciju fondi (2014–2020).

13

(14)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/blue-growth

14

(15)  Vidiskā sociālā pārvaldība (VSP).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

16

---

PIELIKUMS

Šie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 74. panta 3. punkts):

8. grozījums

1.4. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Turpmākajā ES zilās ekonomikas tiesiskajā regulējumā






  — | jābalstās uz labklājības ekonomikas principu; |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Turpmākajā ES zilās ekonomikas tiesiskajā regulējumā

—

jābalstās uz labklājības ekonomikas principu;

| — | transversāli jāintegrē sociālie nosacījumi un teritoriālā solidaritāte; |
| --- | --- |

—

transversāli jāintegrē sociālie nosacījumi un teritoriālā solidaritāte;

| — | jāpanāk līdzsvars starp vides, sociālajiem un saimnieciskajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

—

jāpanāk līdzsvars starp vides, sociālajiem un saimnieciskajiem uzdevumiem;

| — | jāizmanto transnacionāli, inovatīvi pārvaldības modeļi, kas veicina finansēšanu, regulē privātā sektora iesaistīšanos, uzlabo ūdens resursu apsaimniekošanu un stimulē ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

jāizmanto transnacionāli, inovatīvi pārvaldības modeļi, kas veicina finansēšanu, regulē privātā sektora iesaistīšanos, uzlabo ūdens resursu apsaimniekošanu un stimulē ES konkurētspēju;

| — | jāievieš sadarbīgas uzņēmējdarbības modeļi un dalīšanās ekonomikas principi; |
| --- | --- |

—

jāievieš sadarbīgas uzņēmējdarbības modeļi un dalīšanās ekonomikas principi;

| — | jāapstiprina institucionāla sistēma, kas neapgrūtinātu ES saimniecisko darbību konkurētspēju pasaules tirgū; |
| --- | --- |

—

jāapstiprina institucionāla sistēma, kas neapgrūtinātu ES saimniecisko darbību konkurētspēju pasaules tirgū;

| — | jānodrošina lielāka pārredzamība attiecībā uz ilgtspējas iniciatīvām. |
| --- | --- |

—

jānodrošina lielāka pārredzamība attiecībā uz ilgtspējas iniciatīvām.

Turpmākajā ES zilās ekonomikas tiesiskajā regulējumā

| — | jābalstās uz labklājības ekonomikas principu; |
| --- | --- |

—

jābalstās uz labklājības ekonomikas principu;

| — | transversāli jāintegrē sociālie nosacījumi un teritoriālā solidaritāte; |
| --- | --- |

—

transversāli jāintegrē sociālie nosacījumi un teritoriālā solidaritāte;

| — | jāpanāk līdzsvars starp vides, sociālajiem un saimnieciskajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

—

jāpanāk līdzsvars starp vides, sociālajiem un saimnieciskajiem uzdevumiem;

| — | jāizmanto transnacionāli, inovatīvi pārvaldības modeļi, kas veicina finansēšanu, regulē privātā sektora iesaistīšanos, uzlabo ūdens resursu apsaimniekošanu un stimulē ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

jāizmanto transnacionāli, inovatīvi pārvaldības modeļi, kas veicina finansēšanu, regulē privātā sektora iesaistīšanos, uzlabo ūdens resursu apsaimniekošanu un stimulē ES konkurētspēju;

| — | jāievieš līdzsvarota budžeta norma attiecībā uz investīcijām publiskajā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

—

jāievieš līdzsvarota budžeta norma attiecībā uz investīcijām publiskajā infrastruktūrā;

| — | jāievieš sadarbīgas uzņēmējdarbības modeļi un dalīšanās ekonomikas principi; |
| --- | --- |

—

jāievieš sadarbīgas uzņēmējdarbības modeļi un dalīšanās ekonomikas principi;

| — | jāapstiprina institucionāla sistēma, kas neapgrūtinātu ES saimniecisko darbību konkurētspēju pasaules tirgū; |
| --- | --- |

—

jāapstiprina institucionāla sistēma, kas neapgrūtinātu ES saimniecisko darbību konkurētspēju pasaules tirgū;

| — | jānodrošina lielāka pārredzamība attiecībā uz ilgtspējas iniciatīvām. |
| --- | --- |

—

jānodrošina lielāka pārredzamība attiecībā uz ilgtspējas iniciatīvām.

Pamatojums

Grozījums atbilst jau ierosinātajam un paskaidrotajam grozījumam attiecībā uz 4.9. punktu: līdzsvarota budžeta normas ieviešana attiecībā uz publiskajām investīcijām ir nepieciešama, lai nostiprinātu ūdens kā kopēja labuma nozīmi, kā tas jau ir minēts ES tiesību aktos.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 84 |
| --- | --- |
| Pret: | 93 |
| Atturas: | 17 |

Par:

84

Pret:

93

Atturas:

17

Šis specializētās nodaļas atzinuma punkts tika grozīts, lai atspoguļotu pilnsapulces apstiprināto grozījumu, taču sākotnējais formulējums saņēma vairāk nekā vienu ceturto daļu nodoto balsu (Reglamenta 74. panta 4. punkts):

6. grozījums

4.9. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai varētu pienācīgi uzturēt ūdens sistēmas un nodrošināt plašāku ūdensapgādi, ir ārkārtīgi svarīgi risināt ūdens zuduma jautājumu, prioritāti piešķirot pastāvīgas uzturēšanas iniciatīvām, kuru mērķis ir ievērojami samazināt ūdens noplūdes. EESK uzsver, ka slikti pārvaldīta un nepietiekami finansēta uzturēšana apvienojumā ar nepareizu aktīvu pārvaldību rada ievērojamus saimnieciskus zaudējumus. Nekavējoties ir jāizstrādā jaunas tehnoloģijas, ar kurām atklāt noplūdes, un šajā saistībā būtu jāveido īpašs atbalsts. | Lai varētu pienācīgi uzturēt ūdens sistēmas un nodrošināt plašāku ūdensapgādi, ir ārkārtīgi svarīgi risināt ūdens zuduma jautājumu, prioritāti piešķirot pastāvīgas uzturēšanas iniciatīvām, kuru mērķis ir ievērojami samazināt ūdens noplūdes.
  Lai pienācīgi finansētu šādas iniciatīvas, ir jāievieš līdzsvarota budžeta norma attiecībā uz publiskajām investīcijām.
  EESK uzsver, ka slikti pārvaldīta un nepietiekami finansēta uzturēšana, kā arī nepareiza aktīvu pārvaldība rada ievērojamus saimnieciskus zaudējumus. Nekavējoties ir jāizstrādā jaunas tehnoloģijas, ar kurām atklāt noplūdes, un šajā saistībā būtu jāveido īpašs atbalsts. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Lai varētu pienācīgi uzturēt ūdens sistēmas un nodrošināt plašāku ūdensapgādi, ir ārkārtīgi svarīgi risināt ūdens zuduma jautājumu, prioritāti piešķirot pastāvīgas uzturēšanas iniciatīvām, kuru mērķis ir ievērojami samazināt ūdens noplūdes. EESK uzsver, ka slikti pārvaldīta un nepietiekami finansēta uzturēšana apvienojumā ar nepareizu aktīvu pārvaldību rada ievērojamus saimnieciskus zaudējumus. Nekavējoties ir jāizstrādā jaunas tehnoloģijas, ar kurām atklāt noplūdes, un šajā saistībā būtu jāveido īpašs atbalsts.

Lai varētu pienācīgi uzturēt ūdens sistēmas un nodrošināt plašāku ūdensapgādi, ir ārkārtīgi svarīgi risināt ūdens zuduma jautājumu, prioritāti piešķirot pastāvīgas uzturēšanas iniciatīvām, kuru mērķis ir ievērojami samazināt ūdens noplūdes.
  Lai pienācīgi finansētu šādas iniciatīvas, ir jāievieš līdzsvarota budžeta norma attiecībā uz publiskajām investīcijām.
  EESK uzsver, ka slikti pārvaldīta un nepietiekami finansēta uzturēšana, kā arī nepareiza aktīvu pārvaldība rada ievērojamus saimnieciskus zaudējumus. Nekavējoties ir jāizstrādā jaunas tehnoloģijas, ar kurām atklāt noplūdes, un šajā saistībā būtu jāveido īpašs atbalsts.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 93 |
| --- | --- |
| Pret: | 76 |
| Atturas: | 12 |

Par:

93

Pret:

76

Atturas:

12

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/60

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ūdens pieejamība: ūdens nabadzības problēmas risinājumi un ietekme uz sociālo politiku”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/10)

| Ziņotāji: | Kinga JOÓ
  un
  Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Ziņotāji:

Kinga JOÓ
  un
  Carlos Manuel TRINDADE

Kinga JOÓ

Carlos Manuel TRINDADE

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa: | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 21.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 171/19/22 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa:

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

21.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

171/19/22

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK pilnībā atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūcijas, kurās apstiprināts, ka tiesības uz ūdeni ir vienas no cilvēka pamattiesībām (1) un ka ūdens ir fundamentāli svarīgs, lai varētu baudīt dzīvi un visas cilvēktiesības (2). ANO 6. ilgtspējīgas attīstības mērķī (IAM) un Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) 20. principā ir noteikti vispārējie principi attiecībā uz tiesībām piekļūt ūdenim. Vienā no klimata pārmaiņu scenārijiem ļoti nozīmīgs faktors ir ūdens nabadzība, un tās novēršanai ir vajadzīgas publiskas rīcībpolitikas. Ūdens nepietiekamības situācijā visvairāk skarti ir neaizsargātie iedzīvotāji. |
| --- | --- |

1.1.

EESK pilnībā atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūcijas, kurās apstiprināts, ka tiesības uz ūdeni ir vienas no cilvēka pamattiesībām (1

2

| 1.2. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis visās ar ūdeni saistītajās rīcībpolitikās piemērot cilvēktiesībās balstītu pieeju un pievērsties ūdens nabadzības problēmas risināšanai, tādējādi pieskaņojoties Eiropas sociālo tiesību pīlāram. Ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem jābūt ilgtspējīgiem, taisnīgiem, efektīviem, kvalitatīviem un cenas ziņā pieejamiem ikvienam, un tajos īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātām sociālajām grupām. |
| --- | --- |

1.2.

EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis visās ar ūdeni saistītajās rīcībpolitikās piemērot cilvēktiesībās balstītu pieeju un pievērsties ūdens nabadzības problēmas risināšanai, tādējādi pieskaņojoties Eiropas sociālo tiesību pīlāram. Ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem jābūt ilgtspējīgiem, taisnīgiem, efektīviem, kvalitatīviem un cenas ziņā pieejamiem ikvienam, un tajos īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātām sociālajām grupām.

| 1.3. | EESK uzskata, ka vispārēja piekļuve kvalitatīvam dzeramajam ūdenim un sanitārijai par iedzīvotājiem taisnīgām cenām būtu jāuzskata par sabiedrisku labumu, nevis tikai par preci, tāpēc to nevajadzētu regulēt saskaņā ar vienotā tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka vispārēja piekļuve kvalitatīvam dzeramajam ūdenim un sanitārijai par iedzīvotājiem taisnīgām cenām būtu jāuzskata par sabiedrisku labumu, nevis tikai par preci, tāpēc to nevajadzētu regulēt saskaņā ar vienotā tirgus noteikumiem.

| 1.4. | EESK aicina Komisiju veicināt kopēju pieeju ES līmeņa izpratnei par ūdens nabadzību un izstrādāt visaptverošu ūdens nabadzības definīciju, kas ļautu panākt reālu un kopīgu izpratni par ūdens nabadzību (3) un kuras ietvaros katra dalībvalsts varētu izstrādāt savu no apstākļiem atkarīgu definīciju atbilstīgi Eiropas definīcijai. |
| --- | --- |

1.4.

EESK aicina Komisiju veicināt kopēju pieeju ES līmeņa izpratnei par ūdens nabadzību un izstrādāt visaptverošu ūdens nabadzības definīciju, kas ļautu panākt reālu un kopīgu izpratni par ūdens nabadzību (3

| 1.5. | EESK aicina Komisiju izstrādāt kopīgas pamatnostādnes, kā uzraudzīt piekļuvi kvalitatīviem un cenas ziņā pieejamiem ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem (4) un to telpiskās, sociālās un dzimumu atšķirības dalībvalstu un ES līmenī, kā arī kartēt pašreizējo stāvokli un regulāri uzraudzīt norises. Datiem jābūt uzticamiem, neapgāžamiem un publiski pieejamiem. Tas ir nepieciešams arī, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (5) (turpmāk tekstā – Dzeramā ūdens direktīva (DzŪD)) 16. panta a) punktam, un EESK sagaida, ka tiks pieņemts priekšlikums attiecībā uz pārstrādāto Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (KNA direktīva) (6), ar kuru tiek ieviests 19. pants “Piekļuve sanitārijai”. |
| --- | --- |

1.5.

EESK aicina Komisiju izstrādāt kopīgas pamatnostādnes, kā uzraudzīt piekļuvi kvalitatīviem un cenas ziņā pieejamiem ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem (4

5

6

| 1.6. | EESK iesaka Komisijai gaidāmajā DzŪD pārskatīšanā iekļaut garantētu vispārēju piekļuvi ūdensapgādei un sanitārijai, kā noteikts ANO 6. IAM. EESK iesaka Komisijai pieņemt kopīgas pamatnostādnes attiecībā uz ūdensapgādes un sanitārijas cenu noteikšanu, saskaņā ar kurām dalībvalstis var izstrādāt savu, no konkrētiem apstākļiem atkarīgu, tiesisko regulējumu. Šādās pamatnostādnēs jāievēro cilvēktiesības uz ūdeni un nedegradēšanas princips, līdzīgi ANO ieteikumam attiecībā uz cilvēktiesībām un piekļuvi dzeramajam ūdenim un sanitārijai. |
| --- | --- |

1.6.

EESK iesaka Komisijai gaidāmajā DzŪD pārskatīšanā iekļaut garantētu vispārēju piekļuvi ūdensapgādei un sanitārijai, kā noteikts ANO 6. IAM. EESK iesaka Komisijai pieņemt kopīgas pamatnostādnes attiecībā uz ūdensapgādes un sanitārijas cenu noteikšanu, saskaņā ar kurām dalībvalstis var izstrādāt savu, no konkrētiem apstākļiem atkarīgu, tiesisko regulējumu. Šādās pamatnostādnēs jāievēro cilvēktiesības uz ūdeni un nedegradēšanas princips, līdzīgi ANO ieteikumam attiecībā uz cilvēktiesībām un piekļuvi dzeramajam ūdenim un sanitārijai.

| 1.7. | EESK uzsver, ka ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu maksa nedrīkst apdraudēt citu sociālo vajadzību apmierināšanu. Tāpēc EESK aicina Komisiju izstrādāt pārskatu par pasākumiem, ko visās dalībvalstīs piemēro saistībā ar pieejamību cenas ziņā un it īpaši attiecībā uz neaizsargātiem patērētājiem. EESK aicina Komisiju, pamatojoties uz šādu pārskatu, izstrādāt kopīgas pamatnostādnes dalībvalstīm, lai apzinātu mājsaimniecības, konkrētāk, neaizsargātus patērētājus, kam ir ar cenu saistītas pieejamības problēmas, un noteikt pasākumus to risināšanai. Ar šādām pamatnostādnēm būtu jānodrošina, ka nevienam lietotājam, kurš ir neaizsargātā situācijā, nevar atvienot ūdensapgādi (7). Pasākumi jābalsta holistiskā skatījumā uz skarto mājsaimniecību situāciju, un kontekstam pielāgotā veidā jāpiemēro sociālās politikas instrumenti, mājokļu politikas pasākumi un īpaši pasākumi attiecībā uz ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem. Šādu pasākumu finansēšanā būtu jāņem vērā solidaritātes princips; papildus publiskajam finansējumam būtu jāizpēta novatoriski finansējuma veidi, piemēram, īpaša atbalsta piešķiršana, izmantojot rēķinus par ūdeni. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzsver, ka ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu maksa nedrīkst apdraudēt citu sociālo vajadzību apmierināšanu. Tāpēc EESK aicina Komisiju izstrādāt pārskatu par pasākumiem, ko visās dalībvalstīs piemēro saistībā ar pieejamību cenas ziņā un it īpaši attiecībā uz neaizsargātiem patērētājiem. EESK aicina Komisiju, pamatojoties uz šādu pārskatu, izstrādāt kopīgas pamatnostādnes dalībvalstīm, lai apzinātu mājsaimniecības, konkrētāk, neaizsargātus patērētājus, kam ir ar cenu saistītas pieejamības problēmas, un noteikt pasākumus to risināšanai. Ar šādām pamatnostādnēm būtu jānodrošina, ka nevienam lietotājam, kurš ir neaizsargātā situācijā, nevar atvienot ūdensapgādi (7

| 1.8. | EESK iesaka Eiropas Savienībai pieņemt un nostiprināt tiesisko regulējumu par ūdens koncesijas līgumiem, lai ūdeni apsaimniekotu kā sabiedrisku labumu, nevis kā preci, ko var tirgot. Šādam tiesiskajam regulējumam:






  a) | jābūt orientētam uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- | --- |

1.8.

EESK iesaka Eiropas Savienībai pieņemt un nostiprināt tiesisko regulējumu par ūdens koncesijas līgumiem, lai ūdeni apsaimniekotu kā sabiedrisku labumu, nevis kā preci, ko var tirgot. Šādam tiesiskajam regulējumam:

a)

jābūt orientētam uz cilvēktiesībām;

| b) | jāveicina ūdens ekosistēmu ilgtspēja; |
| --- | --- |

b)

jāveicina ūdens ekosistēmu ilgtspēja;

| c) | jātiek noteiktam un īstenotam pārredzamā veidā ar sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

c)

jātiek noteiktam un īstenotam pārredzamā veidā ar sabiedrības līdzdalību;

| d) | jāpapildina koncesijas tiesību satvars ar publiskajām iestādēm, lai atgūtu ūdens izmantošanas tiesības apmaiņā pret taisnīgu kompensāciju un sausuma krīžu gadījumā tās pārdalītu ārkārtas situācijās nokļuvušiem lietotājiem. |
| --- | --- |

d)

jāpapildina koncesijas tiesību satvars ar publiskajām iestādēm, lai atgūtu ūdens izmantošanas tiesības apmaiņā pret taisnīgu kompensāciju un sausuma krīžu gadījumā tās pārdalītu ārkārtas situācijās nokļuvušiem lietotājiem.

| 1.9. | EESK norāda, ka starp publisko un privāto ūdens resursu apsaimniekošanu pastāv būtiska atšķirība, un abos šajos veidos ir atrodami gan labi, gan slikti piemēri. Tomēr privātā apsaimniekošanā, ņemot vērā tās koncentrēšanos uz peļņu, var būt grūtības izpildīt pakalpojuma universāluma pamatprasību, t. i., apkalpot 100 % iedzīvotāju. EESK uzskata, ka ūdens resursu publiskā apsaimniekošana var labāk nodrošināt vispārēju piekļuvi ūdenim un kanalizācijas sistēmām par taisnīgu cenu, ievērojot pienācīgus kvalitātes standartus, kā arī ekosistēmu atjaunošanu un aizsardzību. |
| --- | --- |

1.9.

EESK norāda, ka starp publisko un privāto ūdens resursu apsaimniekošanu pastāv būtiska atšķirība, un abos šajos veidos ir atrodami gan labi, gan slikti piemēri. Tomēr privātā apsaimniekošanā, ņemot vērā tās koncentrēšanos uz peļņu, var būt grūtības izpildīt pakalpojuma universāluma pamatprasību, t. i., apkalpot 100 % iedzīvotāju. EESK uzskata, ka ūdens resursu publiskā apsaimniekošana var labāk nodrošināt vispārēju piekļuvi ūdenim un kanalizācijas sistēmām par taisnīgu cenu, ievērojot pienācīgus kvalitātes standartus, kā arī ekosistēmu atjaunošanu un aizsardzību.

| 1.10. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai un visām dalībvalstīm būtu jāpieņem ekoloģisks redzējums un jāizstrādā ūdens izplatītāju finansēšanas programmas, lai samazinātu noplūdes un zudumus, kas ir viena no ūdens resursu apsaimniekošanas vājajām vietām. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt un atbalstīt jaunus un inovatīvus tehniskos risinājumus ūdens nepietiekamības novēršanai, piemēram, saimniecības notekūdeņu un attīrītu notekūdeņu plašāku izmantošanu, kā arī decentralizētas maza mēroga notekūdeņu attīrīšanas stacijas. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai un visām dalībvalstīm būtu jāpieņem ekoloģisks redzējums un jāizstrādā ūdens izplatītāju finansēšanas programmas, lai samazinātu noplūdes un zudumus, kas ir viena no ūdens resursu apsaimniekošanas vājajām vietām. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt un atbalstīt jaunus un inovatīvus tehniskos risinājumus ūdens nepietiekamības novēršanai, piemēram, saimniecības notekūdeņu un attīrītu notekūdeņu plašāku izmantošanu, kā arī decentralizētas maza mēroga notekūdeņu attīrīšanas stacijas.

| 1.11. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt publisko finansējumu infrastruktūras attīstībai, īpašu uzmanību pievēršot finansiāli vājiem nekustamā īpašuma īpašniekiem un sociāli nenodrošinātām pilsētu un lauku apkaimēm, kurās ir ieilgušas infrastruktūras renovācijas vajadzības. Būtu jāapsver ūdens un sanitārijas infrastruktūras attīstība saistībā ar Renovācijas vilni. Vēl telpiskajā plānošanā jāņem vērā ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīga ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu sniegšana. |
| --- | --- |

1.11.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt publisko finansējumu infrastruktūras attīstībai, īpašu uzmanību pievēršot finansiāli vājiem nekustamā īpašuma īpašniekiem un sociāli nenodrošinātām pilsētu un lauku apkaimēm, kurās ir ieilgušas infrastruktūras renovācijas vajadzības. Būtu jāapsver ūdens un sanitārijas infrastruktūras attīstība saistībā ar Renovācijas vilni. Vēl telpiskajā plānošanā jāņem vērā ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīga ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu sniegšana.

| 1.12. | Uzmanīgi konstatējusi, ka Eiropā ir vairāki upju baseini, kuri aptver vairākas dalībvalstis, EESK iesaka attiecībā uz katru esošo ES upes baseinu pieņemt politiskas un tehniskas pārvaldības satvaru un iesaistīt pilsonisko sabiedrību (sk. 6.4. un 6.5. punktu). EESK ierosina Komisijai novērtēt upju baseinu apsaimniekošanas sniegumu un ieviest politiskus, tehniskus un līdzdalības mehānismus tā uzlabošanai. Komisijai būtu jāizveido upju baseinu padome, kas pārstāvētu visas ieinteresētās personas kā struktūra, kura palīdz upes baseina apsaimniekošanas iestādei un darbojas kā starpnieks pārrobežu konfliktos. |
| --- | --- |

1.12.

Uzmanīgi konstatējusi, ka Eiropā ir vairāki upju baseini, kuri aptver vairākas dalībvalstis, EESK iesaka attiecībā uz katru esošo ES upes baseinu pieņemt politiskas un tehniskas pārvaldības satvaru un iesaistīt pilsonisko sabiedrību (sk. 6.4. un 6.5. punktu). EESK ierosina Komisijai novērtēt upju baseinu apsaimniekošanas sniegumu un ieviest politiskus, tehniskus un līdzdalības mehānismus tā uzlabošanai. Komisijai būtu jāizveido upju baseinu padome, kas pārstāvētu visas ieinteresētās personas kā struktūra, kura palīdz upes baseina apsaimniekošanas iestādei un darbojas kā starpnieks pārrobežu konfliktos.

| 1.13. | EESK iesaka Komisijai:






  — | regulēt ļoti ūdensietilpīgus lauksaimniecības un rūpniecības projektus saistībā ar lejupējām vides un sociālajām problēmām un dažos gadījumos izstrādāt šādu projektu pakāpeniskas izbeigšanas posmu, rodot risinājumus iesaistītajiem uzņēmumiem, darba ņēmējiem un teritorijām un piešķirot nepieciešamos līdzekļus, lai panāktu atrastā risinājuma līdzsvarotību, |
| --- | --- | --- |

1.13.

EESK iesaka Komisijai:

—

regulēt ļoti ūdensietilpīgus lauksaimniecības un rūpniecības projektus saistībā ar lejupējām vides un sociālajām problēmām un dažos gadījumos izstrādāt šādu projektu pakāpeniskas izbeigšanas posmu, rodot risinājumus iesaistītajiem uzņēmumiem, darba ņēmējiem un teritorijām un piešķirot nepieciešamos līdzekļus, lai panāktu atrastā risinājuma līdzsvarotību,

| — | izstrādāt tiesību aktus, lai nodrošinātu plūsmas obligāto minimumu, kas sasniedz jūru, |
| --- | --- |

—

izstrādāt tiesību aktus, lai nodrošinātu plūsmas obligāto minimumu, kas sasniedz jūru,

| — | nodrošināt, ka ES pieņem ārkārtas rīcības plānus, kuros ūdens nepietiekamības krīzes apstākļos par prioritāti izvirzīta piekļuve dzeramajam ūdenim. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka ES pieņem ārkārtas rīcības plānus, kuros ūdens nepietiekamības krīzes apstākļos par prioritāti izvirzīta piekļuve dzeramajam ūdenim.

| 1.14. | EESK ierosina, lai ES izstrādā patērētāju aizsardzības rīcībpolitikas, nodrošinot, ka ikvienam ir pieejams drošs dzeramais ūdens par taisnīgu cenu un pienācīgas kanalizācijas sistēmas. Šajās rīcībpolitikās būtu jāiekļauj dažādu ieinteresēto personu (patērētāju, darba ņēmēju, uzņēmumu) līdzdalība konsultatīvajās struktūrās. |
| --- | --- |

1.14.

EESK ierosina, lai ES izstrādā patērētāju aizsardzības rīcībpolitikas, nodrošinot, ka ikvienam ir pieejams drošs dzeramais ūdens par taisnīgu cenu un pienācīgas kanalizācijas sistēmas. Šajās rīcībpolitikās būtu jāiekļauj dažādu ieinteresēto personu (patērētāju, darba ņēmēju, uzņēmumu) līdzdalība konsultatīvajās struktūrās.

| 1.15. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, ar ko uzlabot ES iedzīvotāju informētību par ūdens vērtību un par to, cik svarīga ir ūdens un sanitārijas pieejamība visiem. Lai veicinātu ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu ilgtspējīgāku izmantošanu (8), būtu jāizmanto komunikācijas un izglītošanas potenciāls informētības vairošanai; jāpievēršas bērniem un jauniešiem kā svarīgiem nākamajiem ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu ilgtspējīgas izmantošanas dalībniekiem, tomēr izpratnes veicināšanā būtu jāietver visas vecuma grupas. Runājot par ūdens nabadzības skartajām mājsaimniecībām, pārējos pasākumos, ar ko uzlabo mājsaimniecību piekļuvi kvalitatīvai un cenas ziņā pieejamai ūdensapgādei un sanitārijai, būtu jāintegrē arī izpratnes veicināšana. |
| --- | --- |

1.15.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, ar ko uzlabot ES iedzīvotāju informētību par ūdens vērtību un par to, cik svarīga ir ūdens un sanitārijas pieejamība visiem. Lai veicinātu ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu ilgtspējīgāku izmantošanu (8

| 1.16. | EESK uzsver, ka ES un dalībvalstu ūdens resursu politika būtu jāpapildina ar sistemātiskiem apsekojumiem par personālam izvirzītajām prasībām ūdens nozarē, tostarp par nepieciešamajām kvalifikācijām, darbaspēka attīstību un darba aizsardzības pārvaldību. Tie būtu jāveic kopā ar nozares sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

1.16.

EESK uzsver, ka ES un dalībvalstu ūdens resursu politika būtu jāpapildina ar sistemātiskiem apsekojumiem par personālam izvirzītajām prasībām ūdens nozarē, tostarp par nepieciešamajām kvalifikācijām, darbaspēka attīstību un darba aizsardzības pārvaldību. Tie būtu jāveic kopā ar nozares sociālajiem partneriem.

2.   Ievads un atzinuma aptvērums

Ievads un atzinuma aptvērums

| 2.1. | Ūdenim ir fundamentāla nozīme visās dzīves jomās. Ūdens ir arī būtisks ilgtspējīgas attīstības elements un svarīgs mūsu civilizācijas mieram. Klimata pārmaiņas jau ir saasinājušas ar ūdeni saistītās problēmas, un nākotnē šī tendence izpaudīsies pat vēl lielākā mērogā. Nepietiekama apgāde ar saldūdeni palielina sabiedrībā, it īpaši neaizsargātajās grupās, valdošo spriedzi. |
| --- | --- |

2.1.

Ūdenim ir fundamentāla nozīme visās dzīves jomās. Ūdens ir arī būtisks ilgtspējīgas attīstības elements un svarīgs mūsu civilizācijas mieram. Klimata pārmaiņas jau ir saasinājušas ar ūdeni saistītās problēmas, un nākotnē šī tendence izpaudīsies pat vēl lielākā mērogā. Nepietiekama apgāde ar saldūdeni palielina sabiedrībā, it īpaši neaizsargātajās grupās, valdošo spriedzi.

| 2.2. | 2010. gadā (9) ANO Ģenerālā asambleja skaidri atzina, ka tiesības uz ūdeni un sanitāriju ir cilvēktiesības, un 2023. gada ANO konference par ūdeni (10) tās nostiprināja. ANO arī atzīst, ka tīrs dzeramais ūdens un sanitārija ir būtiski visu cilvēktiesību īstenošanā. ANO starptautiski saskaņotajos 17 IAM iekļautais 6. mērķis ir “nodrošināt ūdens un sanitārijas pieejamību visiem un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu”. Līdztekus minētajām globālajām saistībām Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. princips nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz piekļuvi kvalitatīviem pamatpakalpojumiem, arī ūdenim un sanitārijai. |
| --- | --- |

2.2.

2010. gadā (9

10

| 2.3. | ES ir izveidojusi visaptverošu tiesisko un pārvaldības satvaru, lai nodrošinātu savu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un ir guvusi panākumus tā īstenošanā (11) (12). Iepriekšējos EESK atzinumos ieteikts ar ūdeni saistītos problēmjautājumus sasaistīt ar nabadzības mazināšanas pasākumiem un ar mērķi to izskaust (13), veicināt ūdens un sanitārijas nodrošināšanu visiem kā vitāli svarīgu sabiedrisko pakalpojumu (14) un atvieglot dzeramā ūdens pieejamību neaizsargātām grupām un cilvēkiem, kas dzīvo izolētās vietās un mazāk labvēlīgos vai perifēros lauku apvidos (15). |
| --- | --- |

2.3.

ES ir izveidojusi visaptverošu tiesisko un pārvaldības satvaru, lai nodrošinātu savu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un ir guvusi panākumus tā īstenošanā (11

12

13

14

15

| 2.4. | Šajā pašiniciatīvas atzinumā uzmanība vērsta uz pašreizējiem izaicinājumiem saistībā ar piekļuvi tīram ūdenim un sanitārijai. Tajā arī aplūkoti pasākumi, kas jāveic Eiropas, valstu un vietējā līmenī, un organizētas pilsoniskās sabiedrības loma cīņā pret ūdens nabadzību un tās ietekmi, it īpaši uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem. Visbeidzot tajā izskatīti veidi, kā mazināt ūdens nabadzības sociālo, politisko un ekonomisko ietekmi, kā arī tās ietekmi uz cilvēka veselību. |
| --- | --- |

2.4.

Šajā pašiniciatīvas atzinumā uzmanība vērsta uz pašreizējiem izaicinājumiem saistībā ar piekļuvi tīram ūdenim un sanitārijai. Tajā arī aplūkoti pasākumi, kas jāveic Eiropas, valstu un vietējā līmenī, un organizētas pilsoniskās sabiedrības loma cīņā pret ūdens nabadzību un tās ietekmi, it īpaši uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem. Visbeidzot tajā izskatīti veidi, kā mazināt ūdens nabadzības sociālo, politisko un ekonomisko ietekmi, kā arī tās ietekmi uz cilvēka veselību.

| 2.5. | Neraugoties uz ES salīdzinoši labvēlīgo stāvokli pasaules mērogā, Eiropas Savienībā pastāv ūdens nabadzība. Ūdens nabadzību var raksturot kā nespēju piekļūt kvalitatīvam un cenas ziņā pieejamam ūdenim un sanitārijai, un tā ir ikdienas pieredze miljoniem ES iedzīvotāju. Citiem vārdiem sakot, miljoniem eiropiešu ir liegtas tiesības piekļūt cenas ziņā pieejamam un kvalitatīvam ūdenim un sanitārijai. |
| --- | --- |

2.5.

Neraugoties uz ES salīdzinoši labvēlīgo stāvokli pasaules mērogā, Eiropas Savienībā pastāv ūdens nabadzība. Ūdens nabadzību var raksturot kā nespēju piekļūt kvalitatīvam un cenas ziņā pieejamam ūdenim un sanitārijai, un tā ir ikdienas pieredze miljoniem ES iedzīvotāju. Citiem vārdiem sakot, miljoniem eiropiešu ir liegtas tiesības piekļūt cenas ziņā pieejamam un kvalitatīvam ūdenim un sanitārijai.

| 2.6. | Tomēr ūdens nabadzībai ir tālejošas sociālas, ekonomiskas un ekoloģiskas sekas, tostarp veselības apdraudējums individuālā un kopienas līmenī, mazāka nodarbināmība un vietējās ekonomikas stāvokļa pasliktināšanās, sociālā atstumtība, vides piesārņojums, iedzīvotāju pārvietošanās/migrācija un politiskā nestabilitāte. Šādas sekas ir ārkārtīgi nesamērīgas, ņemot vērā mājsaimniecību izmantotā ūdens un to radīto notekūdeņu īpatsvaru salīdzinājumā ar rūpniecību un lauksaimniecību. Par to liecina fakts, ka pirmā sekmīgā Eiropas pilsoņu iniciatīva bija saistīta ar piekļuvi ūdenim un sanitārijai, un tajā tika prasīts garantēt ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumus visiem ES iedzīvotājiem, cilvēktiesības izvirzīt augstāk par tirgus interesēm ūdensapgādē un pastiprināt ES centienus nodrošināt vispārēju piekļuvi ūdenim un sanitārijai (16). Ūdens nabadzības problēmai ir jāpievēršas, lai īstenotu EK politiskās prioritātes, it īpaši saistībā ar zaļo kursu un tajā ietverto solījumu nevienu neatstāt novārtā. |
| --- | --- |

2.6.

Tomēr ūdens nabadzībai ir tālejošas sociālas, ekonomiskas un ekoloģiskas sekas, tostarp veselības apdraudējums individuālā un kopienas līmenī, mazāka nodarbināmība un vietējās ekonomikas stāvokļa pasliktināšanās, sociālā atstumtība, vides piesārņojums, iedzīvotāju pārvietošanās/migrācija un politiskā nestabilitāte. Šādas sekas ir ārkārtīgi nesamērīgas, ņemot vērā mājsaimniecību izmantotā ūdens un to radīto notekūdeņu īpatsvaru salīdzinājumā ar rūpniecību un lauksaimniecību. Par to liecina fakts, ka pirmā sekmīgā Eiropas pilsoņu iniciatīva bija saistīta ar piekļuvi ūdenim un sanitārijai, un tajā tika prasīts garantēt ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumus visiem ES iedzīvotājiem, cilvēktiesības izvirzīt augstāk par tirgus interesēm ūdensapgādē un pastiprināt ES centienus nodrošināt vispārēju piekļuvi ūdenim un sanitārijai (16

| 2.7. | Dzeramā ūdens direktīva dalībvalstīm nosaka pienākumu īstenot visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu neaizsargātu un marginalizētu grupu piekļuvi dzeramajam ūdenim. Tomēr tajā nav atzītas vispārējās tiesības uz piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim un sanitārijai, kā noteikts IAM. EESK aicina Eiropas Komisiju tās atzīt nākamajā DzŪD pārskatīšanā. |
| --- | --- |

2.7.

Dzeramā ūdens direktīva dalībvalstīm nosaka pienākumu īstenot visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu neaizsargātu un marginalizētu grupu piekļuvi dzeramajam ūdenim. Tomēr tajā nav atzītas vispārējās tiesības uz piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim un sanitārijai, kā noteikts IAM. EESK aicina Eiropas Komisiju tās atzīt nākamajā DzŪD pārskatīšanā.

| 2.8. | EESK ar nožēlu konstatē, ka pieejamie dati ir ierobežoti un sadrumstaloti, tāpēc ir grūti iegūt visaptverošu pārskatu par šīs parādības mērogu un iezīmēm. |
| --- | --- |

2.8.

EESK ar nožēlu konstatē, ka pieejamie dati ir ierobežoti un sadrumstaloti, tāpēc ir grūti iegūt visaptverošu pārskatu par šīs parādības mērogu un iezīmēm.

3.   Piekļuve kvalitatīvam ūdenim un sanitārijai

Piekļuve kvalitatīvam ūdenim un sanitārijai

| 3.1. | 2,2 % ES iedzīvotāju jeb aptuveni 9,8 miljoni cilvēku nesaņem droši apsaimniekotu dzeramo ūdeni no uzlabota avota, kas pieejams viņu dzīvesvietā (17). Vēl 2 % jeb aptuveni 9,4 miljoni cilvēku var piekļūt tikai dzeramā ūdens pamatpakalpojumiem ārpus savas dzīvesvietas (18). Aptuveni 450 000 ES iedzīvotāju (19) nav pieejami pat dzeramā ūdens pamatpakalpojumi. Eiropas Savienībā 6,7 miljoni jeb 1,5 % iedzīvotāju dzīvo bez sanitārajām telpām, t. i., mājsaimniecībā, kurā nav ne vannas, ne dušas, ne ūdensklozeta tualetes iekštelpās, savukārt 84,5 miljoni cilvēku, kas ir 19 % iedzīvotāju, dzīvo bez piekļuves vismaz otrreizējai notekūdeņu attīrīšanai (20). |
| --- | --- |

3.1.

2,2 % ES iedzīvotāju jeb aptuveni 9,8 miljoni cilvēku nesaņem droši apsaimniekotu dzeramo ūdeni no uzlabota avota, kas pieejams viņu dzīvesvietā (17

18

19

20

| 3.2. | Ūdens nabadzība īpaši skar neaizsargātas personas un mājsaimniecības.






  — | Ja mājsaimniecība ir trūcīga, iespējamība, ka tai nav pieslēguma sanitārijai, ir vairāk nekā trīs reizes lielāka (21). |
| --- | --- | --- |

3.2.

Ūdens nabadzība īpaši skar neaizsargātas personas un mājsaimniecības.

—

Ja mājsaimniecība ir trūcīga, iespējamība, ka tai nav pieslēguma sanitārijai, ir vairāk nekā trīs reizes lielāka (21).

21

| — | Piekļuves trūkums ūdenim, sanitārijai un higiēnai (WASH) daudzos veidos nesamērīgi ietekmē sievietes, piemēram, ņemot vērā viņu neproporcionālo lomu mājsaimniecības darbu veikšanā un problēmas saistībā ar menstruālās higiēnas pārvaldību. |
| --- | --- |

—

Piekļuves trūkums ūdenim, sanitārijai un higiēnai (WASH) daudzos veidos nesamērīgi ietekmē sievietes, piemēram, ņemot vērā viņu neproporcionālo lomu mājsaimniecības darbu veikšanā un problēmas saistībā ar menstruālās higiēnas pārvaldību.

WASH

| — | Nesamērīgi smagi tiek skarti bērni, jo viņi ir vairāk pakļauti sliktas higiēnas sekām. |
| --- | --- |

—

Nesamērīgi smagi tiek skarti bērni, jo viņi ir vairāk pakļauti sliktas higiēnas sekām.

| — | Ūdens nabadzības sekām lielākā mērā ir pakļauti arī cilvēki ar invaliditāti un īpašām vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Ūdens nabadzības sekām lielākā mērā ir pakļauti arī cilvēki ar invaliditāti un īpašām vajadzībām.

| — | Bezpajumtniekus, īpaši tos, kas nakšņo uz ielas, WASH trūkums smagi skar viņu galējās mājokļu nabadzības dēļ. |
| --- | --- |

—

Bezpajumtniekus, īpaši tos, kas nakšņo uz ielas, WASH trūkums smagi skar viņu galējās mājokļu nabadzības dēļ.

WASH

| — | Droša un cenas ziņā pieejama dzeramā ūdens un sanitārijas nepieejamība spēcīgi ietekmē Eiropas lielāko etnisko minoritāti – romus. Viena trešā daļa romu dzīvo mājokļos bez ūdensvada ūdens (22), un tikai nedaudz vairāk nekā pusei ir ūdensklozeta tualete vai duša iekštelpās (23). Ir tādas marginalizētas kopienas, kurās romi ir pārliecinošā vairākumā un kurām, slēdzot brīvkrānus (24), tiek liegti pat dzeramā ūdens pamatpakalpojumi, un kuras dzīvo teritorijās, kur saimnieciskās darbības dēļ ir piesārņoti gruntsūdeņi (25). |
| --- | --- |

—

Droša un cenas ziņā pieejama dzeramā ūdens un sanitārijas nepieejamība spēcīgi ietekmē Eiropas lielāko etnisko minoritāti – romus. Viena trešā daļa romu dzīvo mājokļos bez ūdensvada ūdens (22), un tikai nedaudz vairāk nekā pusei ir ūdensklozeta tualete vai duša iekštelpās (23). Ir tādas marginalizētas kopienas, kurās romi ir pārliecinošā vairākumā un kurām, slēdzot brīvkrānus (24), tiek liegti pat dzeramā ūdens pamatpakalpojumi, un kuras dzīvo teritorijās, kur saimnieciskās darbības dēļ ir piesārņoti gruntsūdeņi (25).

22

23

24

25

| — | Migranti, it īpaši migranti bez dokumentiem ārkārtas izmitināšanas vietās un neformālās izmitināšanas vietās, var būt īpaši pakļauti sliktai piekļuvei ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

Migranti, it īpaši migranti bez dokumentiem ārkārtas izmitināšanas vietās un neformālās izmitināšanas vietās, var būt īpaši pakļauti sliktai piekļuvei ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem.

| — | Piekļuves trūkums cenas ziņā pieejamam ūdenim un sanitārijai var ietekmēt neaizsargātu mājsaimniecību ģimenes uzņēmumus, radot sociālas un ekonomiskas problēmas. |
| --- | --- |

—

Piekļuves trūkums cenas ziņā pieejamam ūdenim un sanitārijai var ietekmēt neaizsargātu mājsaimniecību ģimenes uzņēmumus, radot sociālas un ekonomiskas problēmas.

| 3.3. | Ūdens un sanitārijas infrastruktūras teritoriālās atšķirības ir svarīgs, taču ne vienīgais faktors, kas nosaka sociāli nevienlīdzīgu piekļuvi. Daudzās jomās infrastruktūras problēmas un sociālās problēmas savstarpēji pārklājas. Īpaši nelabvēlīgā situācijā var būt marginalizētas lauku kopienas. Turklāt finansiāli vājās apkaimēs, kurās jau sen nepieciešama renovācija, ūdens nabadzību un vides problēmas vēl vairāk saasina sliktas kvalitātes infrastruktūra. |
| --- | --- |

3.3.

Ūdens un sanitārijas infrastruktūras teritoriālās atšķirības ir svarīgs, taču ne vienīgais faktors, kas nosaka sociāli nevienlīdzīgu piekļuvi. Daudzās jomās infrastruktūras problēmas un sociālās problēmas savstarpēji pārklājas. Īpaši nelabvēlīgā situācijā var būt marginalizētas lauku kopienas. Turklāt finansiāli vājās apkaimēs, kurās jau sen nepieciešama renovācija, ūdens nabadzību un vides problēmas vēl vairāk saasina sliktas kvalitātes infrastruktūra.

| 3.4. | Savukārt ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu pieprasījuma telpisko sadalījumu ietekmē demogrāfiskās pārmaiņas. Urbanizācijas dēļ daudzās blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās palielinās spiediens uz ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem. Citās ES daļās, it īpaši – bet ne tikai – lauku apvidos iedzīvotāju skaita samazināšanās rada izaicinājumus tīklu darbībai. |
| --- | --- |

3.4.

Savukārt ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu pieprasījuma telpisko sadalījumu ietekmē demogrāfiskās pārmaiņas. Urbanizācijas dēļ daudzās blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās palielinās spiediens uz ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem. Citās ES daļās, it īpaši – bet ne tikai – lauku apvidos iedzīvotāju skaita samazināšanās rada izaicinājumus tīklu darbībai.

| 3.5. | Iepriekšminētās problēmas, kas saistītas ar ūdensapgādes un sanitārijas nepieejamību, pirmām kārtām skar noteiktas sociālās grupas, taču daudz lielāku ES iedzīvotāju daļu – vidēji 30 % – ietekmē kāds no ūdens stresa veidiem, t. i., neatbilstība starp ūdens pieprasījumu un piedāvājumu (26). Dienvideiropā cilvēki saskaras ar nopietnām ūdens stresa problēmām visu gadu. Citās Eiropas daļās ūdens nepietiekamība rodas tikai laiku pa laikam un konkrētos karstajos punktos. Kopumā 8 miljoni cilvēku Eiropā dzīvo apgabalos, kuros ir liels sausuma biežums vai ūdens stress (27). Paredzams, ka klimata pārmaiņas izraisīs turpmāku sezonālu ūdens pieejamības samazināšanos lielākajā daļā Eiropas. |
| --- | --- |

3.5.

Iepriekšminētās problēmas, kas saistītas ar ūdensapgādes un sanitārijas nepieejamību, pirmām kārtām skar noteiktas sociālās grupas, taču daudz lielāku ES iedzīvotāju daļu – vidēji 30 % – ietekmē kāds no ūdens stresa veidiem, t. i., neatbilstība starp ūdens pieprasījumu un piedāvājumu (26

27

| 3.6. | Turklāt, izmainot hidroloģisko ciklu un nokrišņu režīmu un liekot paaugstināties temperatūrai, būtisks faktors, kas ietekmē ūdens stresu, ir klimata pārmaiņas, un tās vairākos veidos atstāj tiešu ietekmi uz WASH. Sausums, temperatūras paaugstināšanās un pat ārkārtējs nokrišņu daudzums samazina ūdens pieejamību un kvalitāti, kā arī bojā infrastruktūru, radot grūtības saglabāt higiēnas un sanitārijas ieradumus. Jūras līmeņa celšanās var samazināt dzeramā ūdens pieejamību plūdu un sāļūdens intrūzijas dēļ. Konkrēti ar Eiropu saistītu pierādījumu ir maz; tomēr, balstoties uz globālām tendencēm, vai izdarīt pamatotu pieņēmumu, ka klimata pārmaiņas nesamērīgi ietekmē neaizsargātas personas, mājsaimniecības un kopienas (28). |
| --- | --- |

3.6.

Turklāt, izmainot hidroloģisko ciklu un nokrišņu režīmu un liekot paaugstināties temperatūrai, būtisks faktors, kas ietekmē ūdens stresu, ir klimata pārmaiņas, un tās vairākos veidos atstāj tiešu ietekmi uz WASH

28

| 3.7. | Mājsaimniecībās patērētā ūdens daudzums dalībvalstīs ievērojami atšķiras un svārstās no 77 līdz 220 litriem uz vienu iedzīvotāju dienā (29). Austrumeiropas dalībvalstīs patēriņš sliecas būt mazāks nekā Rietumeiropas dalībvalstīs, un ar dažiem izņēmumiem vislielākās patērētājas ir dažas Dienvideiropas dalībvalstis (30). |
| --- | --- |

3.7.

Mājsaimniecībās patērētā ūdens daudzums dalībvalstīs ievērojami atšķiras un svārstās no 77 līdz 220 litriem uz vienu iedzīvotāju dienā (29

30

| 3.8. | Lai gan ūdens kvalitāte Eiropas Savienībā kopumā ir laba, vairākās teritorijās joprojām pastāv kvalitātes problēmas, par ko liecina pret dažām dalībvalstīm, pamatojoties uz DzŪD, uzsāktā tiesvedība par neatbilstības gadījumiem. Turklāt droši apsaimniekota dzeramā ūdens un it īpaši ūdens pamatpakalpojumu nepieejamība rada augstu risku, ka tiks izmantots nedrošs dzeramais ūdens. |
| --- | --- |

3.8.

Lai gan ūdens kvalitāte Eiropas Savienībā kopumā ir laba, vairākās teritorijās joprojām pastāv kvalitātes problēmas, par ko liecina pret dažām dalībvalstīm, pamatojoties uz DzŪD, uzsāktā tiesvedība par neatbilstības gadījumiem. Turklāt droši apsaimniekota dzeramā ūdens un it īpaši ūdens pamatpakalpojumu nepieejamība rada augstu risku, ka tiks izmantots nedrošs dzeramais ūdens.

| 3.9. | Apmierinātība ar dzeramā ūdens kvalitāti kopumā ir augsta, lai gan ne vispārēja. Apsekojuma dati kopš 2010. gadu vidus liecina, ka 82 % ES iedzīvotāju uzskata, ka dzeramā ūdens kvalitāte viņu apdzīvotajā teritorijā ir laba (31), un aptuveni 7 % tam nepiekrīt. Vispārīgais novērtējums par dzeramo ūdeni Eiropas Savienību bija daudz mazāk labvēlīgs, un tikai 27 % piekrita apgalvojumam, ka Eiropas Savienībā kopumā ir laba piekļuve pilnvērtīgam un tīram ūdenim. |
| --- | --- |

3.9.

Apmierinātība ar dzeramā ūdens kvalitāti kopumā ir augsta, lai gan ne vispārēja. Apsekojuma dati kopš 2010. gadu vidus liecina, ka 82 % ES iedzīvotāju uzskata, ka dzeramā ūdens kvalitāte viņu apdzīvotajā teritorijā ir laba (31

| 3.10. | Lai gan lielākā daļa ES iedzīvotāju ūdensvada ūdeni izmanto mazgāšanai, personīgajai higiēnai un ēdiena gatavošanai, to cilvēku īpatsvars, kuri ūdensvada ūdeni izmanto dzeršanai, ir nedaudz mazāks. 2010. gadu vidū vairāk nekā 90 % ziņoja, ka ēdiena gatavošanai viņi izmanto ūdensvada ūdeni, taču tikai 55 % norādīja, ka ūdensvada ūdeni viņi vienmēr izmanto dzeršanai uzreiz, un vēl 10 % dzeršanai lieto ūdensvada ūdeni tikai pēc tā filtrēšanas. |
| --- | --- |

3.10.

Lai gan lielākā daļa ES iedzīvotāju ūdensvada ūdeni izmanto mazgāšanai, personīgajai higiēnai un ēdiena gatavošanai, to cilvēku īpatsvars, kuri ūdensvada ūdeni izmanto dzeršanai, ir nedaudz mazāks. 2010. gadu vidū vairāk nekā 90 % ziņoja, ka ēdiena gatavošanai viņi izmanto ūdensvada ūdeni, taču tikai 55 % norādīja, ka ūdensvada ūdeni viņi vienmēr izmanto dzeršanai uzreiz, un vēl 10 % dzeršanai lieto ūdensvada ūdeni tikai pēc tā filtrēšanas.

| 3.11. | Neseno gadu desmitu laikā ūdens ir ticis komercializēts un ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumi ir tikuši pakļauti privatizācijas un finansializācijas procesam. Kopš dažiem gadiem minētie procesi tiek apšaubīti, un ir vairākas pašvaldības, kuras ūdensapgādes pakalpojumus ir pārņēmušas atpakaļ savā pārziņā. Ūdens ir būtisks dzīvībai, tas ir kopējs labums un cilvēktiesības. Šajā saistībā EESK uzskata, ka ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem kā sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem jāpiemēro skaidrs regulējums, kas garantē pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu universālu ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanu par pieņemamu cenu un ar pietiekamu pakalpojuma kvalitāti. Komisijai būtu Koncesiju direktīvā (2014/23/ES) (32) jāsaglabā atbrīvojumi attiecībā uz ūdeni un notekūdeņiem, kas piešķirti sekmīgās Eiropas pilsoņu iniciatīvas Right2Water īstenošanas rezultātā. EESK iesaka Komisijai atbrīvot ūdensapgādes pakalpojumus no vienotā tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

3.11.

Neseno gadu desmitu laikā ūdens ir ticis komercializēts un ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumi ir tikuši pakļauti privatizācijas un finansializācijas procesam. Kopš dažiem gadiem minētie procesi tiek apšaubīti, un ir vairākas pašvaldības, kuras ūdensapgādes pakalpojumus ir pārņēmušas atpakaļ savā pārziņā. Ūdens ir būtisks dzīvībai, tas ir kopējs labums un cilvēktiesības. Šajā saistībā EESK uzskata, ka ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem kā sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem jāpiemēro skaidrs regulējums, kas garantē pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu universālu ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanu par pieņemamu cenu un ar pietiekamu pakalpojuma kvalitāti. Komisijai būtu Koncesiju direktīvā (2014/23/ES) (32

Right2Water

4.   Finansiālā pieejamība

Finansiālā pieejamība

| 4.1. | Ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu pieejamība ES iedzīvotājiem rada arvien lielākas bažas, citastarp arī nesenā enerģijas cenu pieauguma dēļ, un paredzams, ka izdevumi par šiem pakalpojumiem palielināsies. Lai gan ūdensapgādes un sanitārijas izmaksas mājsaimniecībām kopumā pārmērīgu slogu nerada, tās bieži rada slogu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, un šādi skarto mājsaimniecību skaits, visticamāk, palielināsies. Izmantojot 3 % slieksni, 13 ES valstīs ar ūdensapgādes un sanitārijas pieejamības problēmām saskaras visnabadzīgākie 5 % iedzīvotāju, un dažās valstīs tās skar pat 10 % vistrūcīgāko iedzīvotāju (33). Tomēr šāda pieeja finansiālās pieejamības problēmu mērīšanai var tikt apstrīdēta, mērījumus veikt var būt grūti, un tā var neuzrādīt visu problēmas mērogu, jo tajā nav ņemtas vērā mājsaimniecības, kas patērē ļoti maz, ūdens cenu noteikšanas atšķirības (34) un mājsaimniecību relatīvā ienākumu situācija. |
| --- | --- |

4.1.

Ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu pieejamība ES iedzīvotājiem rada arvien lielākas bažas, citastarp arī nesenā enerģijas cenu pieauguma dēļ, un paredzams, ka izdevumi par šiem pakalpojumiem palielināsies. Lai gan ūdensapgādes un sanitārijas izmaksas mājsaimniecībām kopumā pārmērīgu slogu nerada, tās bieži rada slogu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, un šādi skarto mājsaimniecību skaits, visticamāk, palielināsies. Izmantojot 3 % slieksni, 13 ES valstīs ar ūdensapgādes un sanitārijas pieejamības problēmām saskaras visnabadzīgākie 5 % iedzīvotāju, un dažās valstīs tās skar pat 10 % vistrūcīgāko iedzīvotāju (33

34

| 4.2. | Ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu cena uzrāda lielu teritoriālās nevienlīdzības pakāpi starp valstīm un to iekšienē (35), un detalizētas statistikas trūkuma dēļ nav iespējams sniegt visaptverošu pārskatu. Tomēr sadales sistēmām lauku apvidos ir raksturīgi garāki tīkli un augstākas ekspluatācijas izmaksas, kas nozīmē augstākus tarifus. |
| --- | --- |

4.2.

Ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu cena uzrāda lielu teritoriālās nevienlīdzības pakāpi starp valstīm un to iekšienē (35

| 4.3. | Neaizsargātas mājsaimniecības var būt vairāk pakļautas finansiālās pieejamības problēmām, jo līdztekus zemākiem ienākumiem tām ir zemākas kvalitātes, mazāk efektīvas ierīces un vairāk laika tiek pavadīts mājās. Nesamērīgi tiek skartas marginalizētas sievietes, bērni un jaunieši, kā arī bezdarbnieki. |
| --- | --- |

4.3.

Neaizsargātas mājsaimniecības var būt vairāk pakļautas finansiālās pieejamības problēmām, jo līdztekus zemākiem ienākumiem tām ir zemākas kvalitātes, mazāk efektīvas ierīces un vairāk laika tiek pavadīts mājās. Nesamērīgi tiek skartas marginalizētas sievietes, bērni un jaunieši, kā arī bezdarbnieki.

| 4.4. | Pašreizējām finansiālās pieejamības problēmām ir vajadzīgi mērķtiecīgi un efektīvi sociālie pasākumi, taču šobrīd nav iespējams iegūt visaptverošu priekšstatu par ES dalībvalstu pasākumiem to risināšanai, tostarp par pasākumiem attiecībā uz neaizsargātiem patērētājiem. Turklāt nav arī visaptveroša pārskata par pakalpojuma pārtraukšanas iespēju – vai tās neesamību – kā arī par pakalpojumu minimumu. Tomēr par dažām valstīm (36) ir pieejama daļēja informācija, kas liecina par dažādiem šādiem pasākumiem, ar ko risināt finansiālās problēmas. |
| --- | --- |

4.4.

Pašreizējām finansiālās pieejamības problēmām ir vajadzīgi mērķtiecīgi un efektīvi sociālie pasākumi, taču šobrīd nav iespējams iegūt visaptverošu priekšstatu par ES dalībvalstu pasākumiem to risināšanai, tostarp par pasākumiem attiecībā uz neaizsargātiem patērētājiem. Turklāt nav arī visaptveroša pārskata par pakalpojuma pārtraukšanas iespēju – vai tās neesamību – kā arī par pakalpojumu minimumu. Tomēr par dažām valstīm (36

| 4.5. | Ūdens pamatdirektīva ir padziļinājusi principa “piesārņotājs maksā” koncepciju, nosakot mērķi pilnībā atgūt izmaksas, lai garantētu ekosistēmu veselību. Tomēr minētā principa piemērošana ir pretrunā principam par vispārēju piekļuvi kvalitatīvam dzeramajam ūdenim par pieņemamu cenu un praksē rada nopietnas sociālās sekas, īpaši nevienlīdzības pieaugumu, jo nabadzīgākajiem iedzīvotājiem vai nu jāmaksā proporcionāli augstāki tarifi, vai arī uz viņiem neattiecas iepriekš izklāstītais princips. EESK uzskata, ka principam par vispārēju piekļuvi kvalitatīvam dzeramajam ūdenim par pieņemamu cenu jābūt fundamentālam principam un tas ir jāņem vērā līdztekus vidiskajiem apsvērumiem, kuri ir pamatā principam “piesārņotājs maksā” un pilnīgas izmaksu atgūšanas principam. |
| --- | --- |

4.5.

Ūdens pamatdirektīva ir padziļinājusi principa “piesārņotājs maksā” koncepciju, nosakot mērķi pilnībā atgūt izmaksas, lai garantētu ekosistēmu veselību. Tomēr minētā principa piemērošana ir pretrunā principam par vispārēju piekļuvi kvalitatīvam dzeramajam ūdenim par pieņemamu cenu un praksē rada nopietnas sociālās sekas, īpaši nevienlīdzības pieaugumu, jo nabadzīgākajiem iedzīvotājiem vai nu jāmaksā proporcionāli augstāki tarifi, vai arī uz viņiem neattiecas iepriekš izklāstītais princips. EESK uzskata, ka principam par vispārēju piekļuvi kvalitatīvam dzeramajam ūdenim par pieņemamu cenu jābūt fundamentālam principam un tas ir jāņem vērā līdztekus vidiskajiem apsvērumiem, kuri ir pamatā principam “piesārņotājs maksā” un pilnīgas izmaksu atgūšanas principam.

| 4.6. | Lai ievērotu cilvēktiesības uz ūdeni, aizsargātu ekosistēmas un ņemtu vērā sociālos apsvērumus, nozīmīga svira ir ūdens tarifu struktūra, ar ko nodrošināt pieejamību cenas ziņā, efektivitāti, taisnīgumu un ūdens resursu saglabāšanu. Uz šo daudzpusīgo mērķi var virzīties, izmantojot dažādas tarifu struktūras, tostarp to, ko ANO 76. Ģenerālajā asamblejā (37) ierosināja īpašais referents (38) jautājumos par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju. |
| --- | --- |

4.6.

Lai ievērotu cilvēktiesības uz ūdeni, aizsargātu ekosistēmas un ņemtu vērā sociālos apsvērumus, nozīmīga svira ir ūdens tarifu struktūra, ar ko nodrošināt pieejamību cenas ziņā, efektivitāti, taisnīgumu un ūdens resursu saglabāšanu. Uz šo daudzpusīgo mērķi var virzīties, izmantojot dažādas tarifu struktūras, tostarp to, ko ANO 76. Ģenerālajā asamblejā (37

38

5.   Ilgtspēja

Ilgtspēja

| 5.1. | Šajā atzinumā mēs neaplūkojam vides problēmas, piemēram, sāļūdens intrūziju vai piesārņojumu, kas galu galā var būt par iemeslu sociālajām problēmām. Galvenā uzmanība pievērsta cilvēka darbībām, kas noved pie pārmērīgas ekspluatācijas un rada izmantošanas konfliktus. Vispazīstamākā līdzīgā problēma rodas tad, ja, izmantojot ūdeni, tiek liegta tā izmantošana citām personām. ES un valstu tiesību akti cenšas risināt šo problēmu ar upju baseinu apsaimniekošanas (39) palīdzību, kuras īstenošanas un panākumu līmenis Eiropā ir atšķirīgs. |
| --- | --- |

5.1.

Šajā atzinumā mēs neaplūkojam vides problēmas, piemēram, sāļūdens intrūziju vai piesārņojumu, kas galu galā var būt par iemeslu sociālajām problēmām. Galvenā uzmanība pievērsta cilvēka darbībām, kas noved pie pārmērīgas ekspluatācijas un rada izmantošanas konfliktus. Vispazīstamākā līdzīgā problēma rodas tad, ja, izmantojot ūdeni, tiek liegta tā izmantošana citām personām. ES un valstu tiesību akti cenšas risināt šo problēmu ar upju baseinu apsaimniekošanas (39

| 5.2. | Pārmērīga ekspluatācija saasina ūdens nepietiekamību un pazemina ūdens kvalitāti un pakalpojumu kvalitāti. Tomēr ūdens kvalitātes degradācija arī vairo nepietiekamību nevis tāpēc, ka trūktu paša ūdens apjoma, bet gan samazinās tas ūdens daudzums, kas ir piemērots noteiktam mērķim, vai vismaz palielinās līdzekļi, kas vajadzīgi, lai šo ūdeni atgrieztu līdz pieņemamiem standartiem. Lai risinātu pārmērīgas ekspluatācijas problēmu, jākoncentrējas uz cēloņiem, nevis sekām, kas apspriestas iepriekšējā punktā. Pārmērīga ekspluatācija rada vides problēmas, kas izraisa sociālas problēmas, jo cilvēku darbības ir atkarīgas no ekosistēmām, it īpaši veselīgām. |
| --- | --- |

5.2.

Pārmērīga ekspluatācija saasina ūdens nepietiekamību un pazemina ūdens kvalitāti un pakalpojumu kvalitāti. Tomēr ūdens kvalitātes degradācija arī vairo nepietiekamību nevis tāpēc, ka trūktu paša ūdens apjoma, bet gan samazinās tas ūdens daudzums, kas ir piemērots noteiktam mērķim, vai vismaz palielinās līdzekļi, kas vajadzīgi, lai šo ūdeni atgrieztu līdz pieņemamiem standartiem. Lai risinātu pārmērīgas ekspluatācijas problēmu, jākoncentrējas uz cēloņiem, nevis sekām, kas apspriestas iepriekšējā punktā. Pārmērīga ekspluatācija rada vides problēmas, kas izraisa sociālas problēmas, jo cilvēku darbības ir atkarīgas no ekosistēmām, it īpaši veselīgām.

| 5.3. | Šobrīd briest īpaša problēma, proti, ārkārtīgi ūdensietilpīgu lauksaimniecības un rūpniecības projektu attīstība apgabalos, kuros ūdens ir maz, turklāt šie projekti ir iespējami tikai ar ūdens pārvadi no citiem baseiniem un ar virszemes ūdeņu pārmērīgu ekspluatāciju, kas rada vides un sociālās problēmas lejtecē. Piemēram, upes pārmērīgas ekspluatācijas dēļ samazinās nogulsnes un barības vielas, kas sasniedz jūru, tādējādi veicinot piekrastes teritoriju degradāciju un samazinot zivju krājumus. Kopumā pārmērīga ekspluatācija noplicina ekosistēmas, un tas visvairāk ietekmē visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas. |
| --- | --- |

5.3.

Šobrīd briest īpaša problēma, proti, ārkārtīgi ūdensietilpīgu lauksaimniecības un rūpniecības projektu attīstība apgabalos, kuros ūdens ir maz, turklāt šie projekti ir iespējami tikai ar ūdens pārvadi no citiem baseiniem un ar virszemes ūdeņu pārmērīgu ekspluatāciju, kas rada vides un sociālās problēmas lejtecē. Piemēram, upes pārmērīgas ekspluatācijas dēļ samazinās nogulsnes un barības vielas, kas sasniedz jūru, tādējādi veicinot piekrastes teritoriju degradāciju un samazinot zivju krājumus. Kopumā pārmērīga ekspluatācija noplicina ekosistēmas, un tas visvairāk ietekmē visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas.

| 5.4. | No zvejniecības samazināšanās, un potenciāli no piekrastes tūrisma samazināšanās izriet sociālas problēmas. Lai gan piekrastes degradācijas problēmas var mazināt ar lieliem ieguldījumiem tūrisma uzturēšanā, to pašu nevar teikt par zivju krājumiem. No otras puses, ja ES pieņem tiesību aktus, lai izbeigtu projektus, kuru dēļ notiek pārmērīga ekspluatācija, būs jāsaskaras ar iesaistīto darba ņēmēju bezdarbu. |
| --- | --- |

5.4.

No zvejniecības samazināšanās, un potenciāli no piekrastes tūrisma samazināšanās izriet sociālas problēmas. Lai gan piekrastes degradācijas problēmas var mazināt ar lieliem ieguldījumiem tūrisma uzturēšanā, to pašu nevar teikt par zivju krājumiem. No otras puses, ja ES pieņem tiesību aktus, lai izbeigtu projektus, kuru dēļ notiek pārmērīga ekspluatācija, būs jāsaskaras ar iesaistīto darba ņēmēju bezdarbu.

| 5.5. | Noplūdes un zudumi (40) nav saistīti ar pārmērīgu ekspluatāciju, bet tie ir uzskatāmi par neefektīvu un nepieņemamu ūdens izlietošanu. Tomēr ir vajadzīgs atsevišķs redzējums uz šo problēmu. Attiecībā uz noplūdēm un zudumiem dzeramā ūdens izplatītāju galvenais redzējums ir ekonomiska rakstura (41). Noplūdes un zudumi tiek novērsti līdz brīdim, kad turpināt to novēršanu kļūst dārgāk nekā samierināties ar tiem. Parasti tas ir pie aptuveni 15 % noplūžu un zudumu (42). Ir iespējams cits redzējums, un mūsdienās, pieaugot ūdens nepietiekamībai, ir nepieciešams, lai šāds redzējums pārsniegtu 15 %. |
| --- | --- |

5.5.

Noplūdes un zudumi (40

41

42

6.   Pārvaldība

Pārvaldība

| 6.1. | EESK norāda, ka ūdensapgāde un sanitārija visā pasaulē ir pašvaldību kompetencē un ka dažādu veidu izplatītāji (uzņēmumi vai pašvaldību dienesti) apkalpo vienu vai vairākas pašvaldības, un Eiropas Savienībā un visā pasaulē lielāko daļu iedzīvotāju apkalpo publiskie ūdensapgādes uzņēmumi. Papildus dažādām formām kā var darboties ūdens izplatītāji, tiek nošķirta publiskā un privātā apsaimniekošana. Katrā no tām var vērot dažādus apsaimniekošanas veidus. Atrodami gan labi, gan slikti publiskās un privātās apsaimniekošanas piemēri. Tomēr privātajā apsaimniekošanā, kas orientēta uz peļņu, var būt grūtības izpildīt pakalpojuma universāluma prasības, kas ir aspekts, kuru publiskais dienests var efektīvi panākt labāk par pieņemamu cenu un ar pietiekamu pakalpojumu kvalitāti. EESK konstatē, ka šo secinājumu apstiprina piemēri par ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu remunicipalizāciju pēdējos divos gadu desmitos. |
| --- | --- |

6.1.

EESK norāda, ka ūdensapgāde un sanitārija visā pasaulē ir pašvaldību kompetencē un ka dažādu veidu izplatītāji (uzņēmumi vai pašvaldību dienesti) apkalpo vienu vai vairākas pašvaldības, un Eiropas Savienībā un visā pasaulē lielāko daļu iedzīvotāju apkalpo publiskie ūdensapgādes uzņēmumi. Papildus dažādām formām kā var darboties ūdens izplatītāji, tiek nošķirta publiskā un privātā apsaimniekošana. Katrā no tām var vērot dažādus apsaimniekošanas veidus. Atrodami gan labi, gan slikti publiskās un privātās apsaimniekošanas piemēri. Tomēr privātajā apsaimniekošanā, kas orientēta uz peļņu, var būt grūtības izpildīt pakalpojuma universāluma prasības, kas ir aspekts, kuru publiskais dienests var efektīvi panākt labāk par pieņemamu cenu un ar pietiekamu pakalpojumu kvalitāti. EESK konstatē, ka šo secinājumu apstiprina piemēri par ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu remunicipalizāciju pēdējos divos gadu desmitos.

| 6.2. | Lai nodrošinātu pakalpojumu kvalitāti, pieejamību cenas ziņā un universālos pakalpojumus, visu ieinteresēto personu līdzdalība apsaimniekošanas līmenī un regulatīvajās iestādēs ir labākais veids, kā nodrošināt ūdens sadali un sanitāriju atbilstīgi 6. ilgtspējīgas attīstības mērķim situācijā, kad pieaug nepietiekamība un paaugstinās cenas. Attiecībā uz ūdensapgādi veiksmes stāsts vērojams Kordovas pilsētā, kur pašvaldības uzņēmumam EMACSA ir kopīga valde ar ieinteresētajām personām, un tas ir līdzdalīgas apsaimniekošanas piemērs (43). Lai nodrošinātu efektīvāku regulējumu, regulatīvās iestādes vajadzētu vadīt nevis vienai personai, bet gan valdei, kurā darbotos arī ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

6.2.

Lai nodrošinātu pakalpojumu kvalitāti, pieejamību cenas ziņā un universālos pakalpojumus, visu ieinteresēto personu līdzdalība apsaimniekošanas līmenī un regulatīvajās iestādēs ir labākais veids, kā nodrošināt ūdens sadali un sanitāriju atbilstīgi 6. ilgtspējīgas attīstības mērķim situācijā, kad pieaug nepietiekamība un paaugstinās cenas. Attiecībā uz ūdensapgādi veiksmes stāsts vērojams Kordovas pilsētā, kur pašvaldības uzņēmumam EMACSA

43

| 6.3. | Starptautiskas upes un ūdensobjekti var izraisīt spriedzi un galu galā – konfliktus starp valstīm, pat ES iekšienē. EESK uzskata un ierosina, ka Eiropas Savienībai jāiesaistās to upju baseinu pārvaldībā, kuros iesaistītas vairākas dalībvalstis, nosakot vispārējus principus, konkrētus mērķus un kvalificētu pārraudzību, kas būtu labākais veids, kā veicināt ūdens resursu apsaimniekošanu nepietiekamības apstākļos, kas izraisa dažādas krīzes. |
| --- | --- |

6.3.

Starptautiskas upes un ūdensobjekti var izraisīt spriedzi un galu galā – konfliktus starp valstīm, pat ES iekšienē. EESK uzskata un ierosina, ka Eiropas Savienībai jāiesaistās to upju baseinu pārvaldībā, kuros iesaistītas vairākas dalībvalstis, nosakot vispārējus principus, konkrētus mērķus un kvalificētu pārraudzību, kas būtu labākais veids, kā veicināt ūdens resursu apsaimniekošanu nepietiekamības apstākļos, kas izraisa dažādas krīzes.

| 6.4. | Pašlaik ūdens resursu pārvaldības modelis (izkliedētība un hierarhisku uzraudzības struktūru trūkums, birokrātiska nepārredzamība) ir neefektīvs. Steidzami jāatrod jauns pārvaldības modelis hidrauliskajām ekosistēmām, it īpaši tām, kurās iesaistītas vairākas dalībvalstis. Ūdens nozarē ir daudz iestāžu, kurām ir noteikti pienākumi dažādos ūdens cikla posmos, un tām ir pretrunīgs redzējums un mērķi, un dažkārt to pienākumi pārklājas. EESK ierosina Komisijai izveidot upju baseinu pārvaldības satvaru ar politiskām un tehniskām struktūrvienībām upju baseinu līmenī, lai maksimāli efektīvi nodrošinātu vispārēju politisku vadību un tehnisko pārvaldību, kā arī visu ieinteresēto personu iesaistīšanu ar efektīvu līdzdalības mehānismu palīdzību. |
| --- | --- |

6.4.

Pašlaik ūdens resursu pārvaldības modelis (izkliedētība un hierarhisku uzraudzības struktūru trūkums, birokrātiska nepārredzamība) ir neefektīvs. Steidzami jāatrod jauns pārvaldības modelis hidrauliskajām ekosistēmām, it īpaši tām, kurās iesaistītas vairākas dalībvalstis. Ūdens nozarē ir daudz iestāžu, kurām ir noteikti pienākumi dažādos ūdens cikla posmos, un tām ir pretrunīgs redzējums un mērķi, un dažkārt to pienākumi pārklājas. EESK ierosina Komisijai izveidot upju baseinu pārvaldības satvaru ar politiskām un tehniskām struktūrvienībām upju baseinu līmenī, lai maksimāli efektīvi nodrošinātu vispārēju politisku vadību un tehnisko pārvaldību, kā arī visu ieinteresēto personu iesaistīšanu ar efektīvu līdzdalības mehānismu palīdzību.

| 6.5. | It īpaši EESK iesaka tādu pārvaldības modeli, kas būtu gan politisks, gan tehnisks, demokrātisks un atvērts un ar kura palīdzību princips par vispārēju piekļuvi kvalitatīvam dzeramajam ūdenim par sabiedrībai pieņemamām cenām tiktu īstenots praksē. EESK ierosina izveidot “pārvaldības komitejas”, kuru sastāvā būtu locekļi no visām attiecīgajām valstīm un kuru uzdevums būtu politiskas pārvaldības nodrošināšana un iespējamu interešu konfliktu risināšana valstu starpā. Šādām upju baseinu pārvaldības komitejām būtu jāsaņem palīdzība no tehniskas ekspertu komitejas un jāveic upju baseinu tehniskā pārvaldība. “Pārvaldības komitejai” būtu publiski un stingri jānosaka atbildības hierarhija starp sevi un dažādajām struktūrām, kas izveidotas attiecīgā upes baseina valstīs, lai saistībā ar atbildību nebūtu nesaderības un neskaidrību. Līdztekus “upju baseinu komitejai” būtu jādarbojas “konsultatīvai padomei”. Šādu padomi veidotu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, galvenokārt vides, klimata un patērētāju organizācijas un sociālie partneri, un tās uzdevums būtu organizēt strukturētu pilsonisko dialogu ar “pārvaldības komiteju” un palīdzēt atrisināt iespējamus interešu konfliktus. |
| --- | --- |

6.5.

It īpaši EESK iesaka tādu pārvaldības modeli, kas būtu gan politisks, gan tehnisks, demokrātisks un atvērts un ar kura palīdzību princips par vispārēju piekļuvi kvalitatīvam dzeramajam ūdenim par sabiedrībai pieņemamām cenām tiktu īstenots praksē. EESK ierosina izveidot “pārvaldības komitejas”, kuru sastāvā būtu locekļi no visām attiecīgajām valstīm un kuru uzdevums būtu politiskas pārvaldības nodrošināšana un iespējamu interešu konfliktu risināšana valstu starpā. Šādām upju baseinu pārvaldības komitejām būtu jāsaņem palīdzība no tehniskas ekspertu komitejas un jāveic upju baseinu tehniskā pārvaldība. “Pārvaldības komitejai” būtu publiski un stingri jānosaka atbildības hierarhija starp sevi un dažādajām struktūrām, kas izveidotas attiecīgā upes baseina valstīs, lai saistībā ar atbildību nebūtu nesaderības un neskaidrību. Līdztekus “upju baseinu komitejai” būtu jādarbojas “konsultatīvai padomei”. Šādu padomi veidotu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, galvenokārt vides, klimata un patērētāju organizācijas un sociālie partneri, un tās uzdevums būtu organizēt strukturētu pilsonisko dialogu ar “pārvaldības komiteju” un palīdzēt atrisināt iespējamus interešu konfliktus.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.ohchr.org/en/water-and-sanitation

1

(2)  https://digitallibrary.un.org/record/687002

2

(3)  Sk. arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematu “Enerģētiskās nabadzības apkarošana un Eiropas Savienības noturība – ekonomiskie un sociālie izaicinājumi” (izpētes atzinums pēc ES Padomes prezidentvalsts Čehijas pieprasījuma) (OV C 486, 21.12.2022., 88. lpp.).

3

(4)  Papildinājums Dzeramā ūdens direktīvā (Direktīva (ES) 2020/2184) noteiktajam monitoringam.

4

(5)  
  OV L 435, 23.12.2020., 1. lpp.
  “noskaidro, kādiem cilvēkiem nav piekļuves vai ir ierobežota piekļuve dzeramajam ūdenim, ietverot neaizsargātas un marginalizētas grupas, un šāda piekļuves trūkuma iemeslus”, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32020L2184.

5

(6)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par komunālo notekūdeņu attīrīšanu COM(2022) 541 final, 2022/0345 (COD),

6

(7)  Sk. arī: https://www.aquapublica.eu/article/news/access-water-and-sanitation-must-be-priority-commission-action-plan-implement-pillar.

7

(8)  Kā cita starpā uzsvērts 2016. gada Budapeštas samita par ūdens jautājumiem vēstījumā un politikas ieteikumos (https://www.budapestwatersummit.hu/hu/Vilagtalalkozo/Letoltheto_dokumentumok) un 2019. gada Budapeštas samita par ūdens jautājumiem aicinājumā (https://www.budapestwatersummit.hu/en/Summit/Budapest_Appeal).

8

(9)  Rezolūcija 64/292: Cilvēktiesības uz ūdeni un sanitāriju (2010), https://www.un.org/waterforlifedecade/human_right_to_water.shtml.

9

Cilvēktiesības uz ūdeni un sanitāriju

(10)  https://sdgs.un.org/sites/default/files/2023-03/Closing%20press%20release_waterconference_FINAL_24Mar.pdf

10

(11)  Dzeramā ūdens direktīvas pārstrādāšana (2018).

11

(12)  Priekšlikums pārskatīt Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvu (2022).

12

(13)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ūdens politikas iekļaušana citās ES politikas jomās” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Ungārijas pieprasījuma) (OV C 248, 25.8.2011., 43. lpp.).

13

(14)  Atzinums Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Ūdens un sanitārija ir cilvēka tiesības! Ūdens ir sabiedriskais labums, nevis prece!”
  ” (COM(2014) 177 final) (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 12, 15.1.2015., 33. lpp.).

14

(15)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)” (COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)) (OV C 367, 10.10.2018., 107. lpp.).

15

(16)  https://right2water.eu/

16

(17)  https://data.worldbank.org/indicator/SH.H2O.SMDW.ZS?locations=EU (pārskata gads: 2020). To cilvēku procentuālā daļa, kuri neizmanto dzeramo ūdeni no uzlabota avota, kas ir pieejams dzīvesvietā un pēc vajadzības un bez fekāliju un prioritāru ķīmisko vielu piesārņojuma. Uzlaboti ūdens avoti ir ūdensvadi, urbumi, grodu akas, aizsargātas raktas akas, aizsargāti avoti un iepakots vai piegādāts ūdens.

17

(18)  https://data.worldbank.org/indicator/SH.H2O.BASW.ZS?locations=EU (pārskata gads: 2020). Šis rādītājs aptver gan cilvēkus, kas izmanto ūdensapgādes pamatpakalpojumus, gan tos, kas izmanto droši apsaimniekota ūdens pakalpojumus. Dzeramā ūdens pamatpakalpojumi ir dzeramais ūdens no uzlabota avota ar nosacījumu, ka ceļā pēc ūdens pavadītais laiks nav ilgāks par 30 minūtēm turp un atpakaļ. Uzlaboti ūdens avoti ir ūdensvadi, urbumi, grodu akas, aizsargātas raktas akas, aizsargāti avoti un iepakots vai piegādāts ūdens.

18

(19)  
  Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/sdg_06_10/default/table?lang=en. https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/demo_pjan/default/table?lang=en.

19

Eurostat

(20)  
  Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/sdg_06_20/default/table?lang=en. https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/demo_pjan/default/table?lang=en.

20

Eurostat

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_mdho05/default/table?lang=en

21

(22)  https://fra.europa.eu/en/content/fra-opinions-eu-midis-ii-roma

22

(23)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/society/20200918STO87401/roma-what-discrimination-do-they-face-and-what-does-eu-do

23

(24)  http://www.errc.org/uploads/upload_en/file/thirsting-for-justice-march-2017.pdf

24

(25)  https://eeb.org/wp-content/uploads/2020/04/Pushed-to-the-Wastelands.pdf

25

(26)  https://www.eea.europa.eu/publications/water-resources-across-europe-confronting

26

(27)  Pirmā uzklausīšana par tematu “Laiks zilajam kursam”, 2023. gada 27. februāris.

27

(28)  https://www.preventionweb.net/understanding-disaster-risk/risk-drivers/poverty-inequality

28

(29)  
  Eureau, Ūdens pakalpojumu pārvaldība Eiropā, 2020. https://www.eureau.org/resources/publications/5268-the-governance-of-water-services-in-europe-2020-edition-2/file.

29

Eureau

(30)  https://smartwatermagazine.com/news/locken/water-ranking-europe-2020

30

(31)  https://circabc.europa.eu/sd/a/0070b535-5a6c-4ee4-84ba-6f6eb1682556/Public%20Consultation%20Report.pdf

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

32

(33)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/blue_deal_fiasconaro.pdf

33

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/e1b8a4b6-en/index.html?itemId=/content/component/e1b8a4b6-en

34

(35)  https://www.eureau.org/resources/publications/eureau-publications/5824-europe-s-water-in-figures-2021/file

35

(36)  https://www.wareg.org/documents/affordability-in-european-water-systems/, https://www.oecd.org/env/resources/15425332.pdf

36

(37)  
  Risks and impacts of the commodification and financialization of water on the human rights to safe drinking water and sanitation (Ūdens komercializācijas un finansializācijas riski un to ietekme uz cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju), ziņojums, ko ANO 76. Ģenerālajai asamblejai iesniedza Pedro Arrojo Agudo, īpašais referents jautājumos par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, A/76/159.

37

Risks and impacts of the commodification and financialization of water on the human rights to safe drinking water and sanitation

Pedro Arrojo Agudo

(38)  Viņa priekšlikums ir pakāpenisks tarifs, saskaņā ar kuru pirmā pakāpe ir cenas ziņā pieejama un noteiktos apstākļos pat bez maksas, ievērojot cilvēktiesības uz ūdeni; otrā pakāpe būtu izmaksu segšanas tarifs; trešā pakāpe būtu ar daudz augstākām cenām, ģenerējot šķērssubsīdijas no luksusa uz pamatlietojumiem un novēršot pārmērīgu ekspluatāciju. EESK uzskata, ka katras pakāpes vērtība būtu jādefinē katrai dalībvalstij vai pat katrai ūdensapgādes un sanitārijas sistēmai.

38

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.) (Ūdens pamatdirektīva).

39

(40)  Kopumā noplūdes un zudumi attiecas uz fiziskiem ūdens zudumiem un rēķinā neiekļautu ūdeni, paturot prātā, ka daļa no rēķinā neiekļautā ūdens ir saistīta ar atļautu patēriņu. Sīkāku informāciju var iegūt, skatot ūdens bilanci.

40

(41)  Šajā punktā attiecībā uz zaudējumiem mēs neatsaucamies uz rēķinā neiekļauto atļauto patēriņu.

41

(42)  Tā ir tipiska mērķa vērtība, ko izmanto Portugālē. Citām ES valstīm var būt atšķirīgas mērķa vērtības, taču pati vērtība nav saistīta ar šo atzinumu.

42

(43)  
  Enrique Ortega de Miguel un Andrés Sanz Mulas
  “
  Water Management in Córdoba (Spain): A Participative, efficient and Effective Public Model
  ”, Reclaiming Public Water, TNI ed., 2005.

43

Enrique Ortega de Miguel

Andrés Sanz Mulas

Water Management in Córdoba (Spain): A Participative, efficient and Effective Public Model

Reclaiming Public Water

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/69 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/69

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā veidot dialogu ar konkrēto auditoriju, un kā efektīvi izmantot pilsoņu paneļdiskusiju darba rezultātus”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/11)

| Ziņotājs: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Christophe QUAREZ

Christophe QUAREZ

| Atzinuma pieprasījums | Pašiniciatīvas atzinums, 23.1.2023. |
| --- | --- |
| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 21.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 780 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 163/4/8 |

Atzinuma pieprasījums

Pašiniciatīvas atzinums, 23.1.2023.

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

21.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

780

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

163/4/8

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzsver, ka līdzdalības demokrātija var tikai papildināt pārstāvības demokrātiju, kas ir un paliek ES politisko sistēmu pamatpīlārs. EESK uzskata, ka politiskās uzticēšanās stiprināšanai ir jānotiek, pastāvīgi uzlabojot to, kā demokrātija Eiropas Savienībā strādā, it īpaši izstrādājot pilsoņiem pieejamas līdzdalības un apspriešanās shēmas, kuru pamatā būtu pastāvošais ES instrumentu kopums. Šajā sakarā Komiteja atkārtoti uzsver, ka tādas apvienības viedoklim, kas pārstāv tūkstošiem biedru, ir jābūt lielākam svaram nekā atsevišķa pilsoņa viedoklim. |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzsver, ka līdzdalības demokrātija var tikai papildināt pārstāvības demokrātiju, kas ir un paliek ES politisko sistēmu pamatpīlārs. EESK uzskata, ka politiskās uzticēšanās stiprināšanai ir jānotiek, pastāvīgi uzlabojot to, kā demokrātija Eiropas Savienībā strādā, it īpaši izstrādājot pilsoņiem pieejamas līdzdalības un apspriešanās shēmas, kuru pamatā būtu pastāvošais ES instrumentu kopums. Šajā sakarā Komiteja atkārtoti uzsver, ka tādas apvienības viedoklim, kas pārstāv tūkstošiem biedru, ir jābūt lielākam svaram nekā atsevišķa pilsoņa viedoklim.

| 1.2. | Visās dalībvalstīs līdzdalības demokrātijas pieredze pilsoņu paneļdiskusijās ir attīstījusies, tostarp pateicoties digitālo rīku izstrādei. Sākotnēji pilsoņu paneļdiskusiju ieguldījums publiskajās debatēs attiecās tikai uz vietējiem vai reģionāliem jautājumiem, taču pakāpeniski tas aptvēra visas politikas jomas, piemēram, Īrijā (laulība visiem un aborti) vai Francijā (Pilsoņu konvents par klimatu) vai, piemēram, konferencē par Eiropas nākotni. |
| --- | --- |

1.2.

Visās dalībvalstīs līdzdalības demokrātijas pieredze pilsoņu paneļdiskusijās ir attīstījusies, tostarp pateicoties digitālo rīku izstrādei. Sākotnēji pilsoņu paneļdiskusiju ieguldījums publiskajās debatēs attiecās tikai uz vietējiem vai reģionāliem jautājumiem, taču pakāpeniski tas aptvēra visas politikas jomas, piemēram, Īrijā (laulība visiem un aborti) vai Francijā (Pilsoņu konvents par klimatu) vai, piemēram, konferencē par Eiropas nākotni.

| 1.3. | EESK kā organizētas un pārstāvības pilsoniskās sabiedrības centra rīcībā ir specializētas zināšanas, un tā ir unikāls un pastāvīgs pilsoniskā dialoga forums, kurā risinājumi tiek ierosināti, pamatojoties uz dažādu ieinteresēto personu konsensu. Kā tādai tai ir jāuzņemas galvenā loma līdzdalības instrumentu izstrādē. |
| --- | --- |

1.3.

EESK kā organizētas un pārstāvības pilsoniskās sabiedrības centra rīcībā ir specializētas zināšanas, un tā ir unikāls un pastāvīgs pilsoniskā dialoga forums, kurā risinājumi tiek ierosināti, pamatojoties uz dažādu ieinteresēto personu konsensu. Kā tādai tai ir jāuzņemas galvenā loma līdzdalības instrumentu izstrādē.

| 1.4. | EESK kā organizētās un pārstāvības pilsoniskās sabiedrības iedibinātai institucionalizētai viedokļa paudējai ir jābūt līdzdalības demokrātijas stiprināšanas procesa virzītājai ES iestādēs. Tāpēc tiek ierosināts ar eksperimentu palīdzību analizēt dažādus līdzdalības instrumentus, kurus savā padomdevējas darbā EESK varētu izmantot, piemēram, pilsoņu paneļdiskusijas. Šajā gadījumā, lai šo pieeju integrētu, būs jāveic izmaiņas EESK Reglamentā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK kā organizētās un pārstāvības pilsoniskās sabiedrības iedibinātai institucionalizētai viedokļa paudējai ir jābūt līdzdalības demokrātijas stiprināšanas procesa virzītājai ES iestādēs. Tāpēc tiek ierosināts ar eksperimentu palīdzību analizēt dažādus līdzdalības instrumentus, kurus savā padomdevējas darbā EESK varētu izmantot, piemēram, pilsoņu paneļdiskusijas. Šajā gadījumā, lai šo pieeju integrētu, būs jāveic izmaiņas EESK Reglamentā.

| 1.5. | Šo diskusiju ietvaros EESK varētu analizēt savu jauno lomu savu ekspertzināšanu veidošanā visās jomās, kas saistītas ar pilsoņu līdzdalību un līdzdalības demokrātiju. Konkrēti EESK Birojs varētu pieņemt lēmumus par tādiem jautājumiem kā tvērums un metodoloģija pilsoņu grupu iesaistei EESK darbā, kā arī tematus, kuri būtu jāapspriež pilsoņu paneļdiskusijās. EESK uzskata, ka ir lietderīgi apsvērt īpašas darba grupas izveidi ar mērķi izstrādāt visas vajadzīgās procedūras, ja vien tam būs pieejami budžeta resursi un vispirms būs notikušas EESK Biroja apspriedes un būs pieņemts lēmums (1). Šī darba grupa varētu strādāt ar dažādiem jautājumiem, piemēram ar:






  — | procedūra šo paneļu iekļaušanai EESK darbā, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Šo diskusiju ietvaros EESK varētu analizēt savu jauno lomu savu ekspertzināšanu veidošanā visās jomās, kas saistītas ar pilsoņu līdzdalību un līdzdalības demokrātiju. Konkrēti EESK Birojs varētu pieņemt lēmumus par tādiem jautājumiem kā tvērums un metodoloģija pilsoņu grupu iesaistei EESK darbā, kā arī tematus, kuri būtu jāapspriež pilsoņu paneļdiskusijās. EESK uzskata, ka ir lietderīgi apsvērt īpašas darba grupas izveidi ar mērķi izstrādāt visas vajadzīgās procedūras, ja vien tam būs pieejami budžeta resursi un vispirms būs notikušas EESK Biroja apspriedes un būs pieņemts lēmums (1

—

procedūra šo paneļu iekļaušanai EESK darbā,

| — | to kritēriju noteikšanu to jautājumu atlasei, kuri tiks apspriesti pilsoņu paneļdiskusijās tā, lai nodrošinātu tādu horizontālu jautājumu ietveršanu, kas interesē plašāku sabiedrību, |
| --- | --- |

—

to kritēriju noteikšanu to jautājumu atlasei, kuri tiks apspriesti pilsoņu paneļdiskusijās tā, lai nodrošinātu tādu horizontālu jautājumu ietveršanu, kas interesē plašāku sabiedrību,

| — | finansējuma un vajadzīgo cilvēkresursu meklēšanu, |
| --- | --- |

—

finansējuma un vajadzīgo cilvēkresursu meklēšanu,

| — | izlozei un digitālajai platformai piemērojamās specifikācijas, |
| --- | --- |

—

izlozei un digitālajai platformai piemērojamās specifikācijas,

| — | debašu metodi un organizēšanas principus, kas ļautu rīkot pilsoņu paneļdiskusiju un EESK locekļu gala apspriedi, |
| --- | --- |

—

debašu metodi un organizēšanas principus, kas ļautu rīkot pilsoņu paneļdiskusiju un EESK locekļu gala apspriedi,

| — | pilnvaras, uz kuru pamata tiks noteikts veids, kā apspriežu rezultāti tiks ņemti vērā EESK atzinumos, |
| --- | --- |

—

pilnvaras, uz kuru pamata tiks noteikts veids, kā apspriežu rezultāti tiks ņemti vērā EESK atzinumos,

| — | eksperimentālā posma nosacījumus un grafiku. |
| --- | --- |

—

eksperimentālā posma nosacījumus un grafiku.

| 1.6. | EESK ļoti vēlas, lai tās darbā būtu iesaistīta pilsoņu paneļdiskusijas konsultatīvā dimensija, jo tā papildinātu pastāvošos ES līdzdalības instrumentu kopumus. |
| --- | --- |

1.6.

EESK ļoti vēlas, lai tās darbā būtu iesaistīta pilsoņu paneļdiskusijas konsultatīvā dimensija, jo tā papildinātu pastāvošos ES līdzdalības instrumentu kopumus.

2.   Nepieciešamā demokrātiskā atjaunotne

Nepieciešamā demokrātiskā atjaunotne

| 2.1. | Gandrīz visas Eiropas sabiedrības ir demokrātiskas pārstāvības sistēmas. Tās ir pārstāvības sistēmas, jo pārvaldnieku atlases metodes pamatā galvenokārt ir vispārējās tiešās vēlēšanas, tostarp parlamenta vēlēšanas, kā arī prezidenta vēlēšanas. |
| --- | --- |

2.1.

Gandrīz visas Eiropas sabiedrības ir demokrātiskas pārstāvības sistēmas. Tās ir pārstāvības sistēmas, jo pārvaldnieku atlases metodes pamatā galvenokārt ir vispārējās tiešās vēlēšanas, tostarp parlamenta vēlēšanas, kā arī prezidenta vēlēšanas.

| 2.2. | Eiropā 21. gadsimtam raksturīga arvien lielāka neuzticēšanās politiķiem un viņu rīcībai, un šīs neuzticēšanās intensitāte dažādās valstīs ir atšķirīga. Brexit, ES demokrātiju grūtības saskanīgi tikt galā ar Covid-19 pandēmijas pārvarēšanu, “Sašutušo” un “Dzelteno vestu” protesta kustības, kas sarāvušas saikni ar demokrātiskās komunikācijas tradicionālajiem kanāliem, vai arī autoritārā populisma pieaugums liecina, ka vecās un jaunās demokrātijas šķiet novājinātas. Turklāt uz jaunajām tehnoloģijām balstītā revolūcija ir veicinājusi atteikšanos no starpniekpakalpojumiem un politisko attiecību deregulāciju. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropā 21. gadsimtam raksturīga arvien lielāka neuzticēšanās politiķiem un viņu rīcībai, un šīs neuzticēšanās intensitāte dažādās valstīs ir atšķirīga. Brexit

| 2.3. | Ir trīs objektīvi rādītāji, kas ļauj noteikt demokrātijas pagrimuma apmēru, ņemot vērā pašreizējo demokrātiskās leģitimitātes krīzi Eiropā: pieaug atturēšanās no balsošanas; palielinās vēlēšanu svārstīgums; politisko partiju biedru skaita samazināšanās. Šos objektīvos rādītājus papildina subjektīvi rādītāji, piemēram, uzticības mazināšanās publiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

2.3.

Ir trīs objektīvi rādītāji, kas ļauj noteikt demokrātijas pagrimuma apmēru, ņemot vērā pašreizējo demokrātiskās leģitimitātes krīzi Eiropā: pieaug atturēšanās no balsošanas; palielinās vēlēšanu svārstīgums; politisko partiju biedru skaita samazināšanās. Šos objektīvos rādītājus papildina subjektīvi rādītāji, piemēram, uzticības mazināšanās publiskajām iestādēm.

| 2.4. | EESK uzskata: lai stiprinātu politisko uzticēšanos, ir jāuzlabo demokrātiskie mehānismi. Tas pirmām kārtām nozīmē to, ka pārstāvības demokrātijai, kas ir ES politiskās sistēmas pamatā, ir vajadzīgs jauns impulss. |
| --- | --- |

2.4.

EESK uzskata: lai stiprinātu politisko uzticēšanos, ir jāuzlabo demokrātiskie mehānismi. Tas pirmām kārtām nozīmē to, ka pārstāvības demokrātijai, kas ir ES politiskās sistēmas pamatā, ir vajadzīgs jauns impulss.

| 2.5. | Papildus tam līdzdalības vai apspriešanās pasākumi var palīdzēt stiprināt saikni starp pārstāvētajiem pilsoņiem un pārstāvjiem un parādīt katras puses atbildību. |
| --- | --- |

2.5.

Papildus tam līdzdalības vai apspriešanās pasākumi var palīdzēt stiprināt saikni starp pārstāvētajiem pilsoņiem un pārstāvjiem un parādīt katras puses atbildību.

| 2.6. | EESK atgādina, ka pārstāvības demokrātijā ikviens pilsonis var brīvi iesaistīties, pievienojoties politiskajai partijai, arodbiedrībai vai apvienībai pēc savas izvēles. Tādējādi šī brīvība ir demokrātiskās iekārtas pirmais garants. |
| --- | --- |

2.6.

EESK atgādina, ka pārstāvības demokrātijā ikviens pilsonis var brīvi iesaistīties, pievienojoties politiskajai partijai, arodbiedrībai vai apvienībai pēc savas izvēles. Tādējādi šī brīvība ir demokrātiskās iekārtas pirmais garants.

3.   Vai ir nepieciešamība institucionalizēt pilsoņu līdzdalību?

Vai ir nepieciešamība institucionalizēt pilsoņu līdzdalību?

| 3.1. | Līdzdalības shēmu skaits ir strauji palielinājies Eiropā, kur tūkstošiem eksperimentu tika veikti vispirms vietējā vai reģionālajā līmenī, konkrēti, ar līdzdalības budžetu, bet pēc tam saistībā ar vides, sabiedrības vai institucionālajiem jautājumiem – reģionālajā vai valsts līmenī. |
| --- | --- |

3.1.

Līdzdalības shēmu skaits ir strauji palielinājies Eiropā, kur tūkstošiem eksperimentu tika veikti vispirms vietējā vai reģionālajā līmenī, konkrēti, ar līdzdalības budžetu, bet pēc tam saistībā ar vides, sabiedrības vai institucionālajiem jautājumiem – reģionālajā vai valsts līmenī.

| 3.2. | Daudzu valstu likumos un noteikumos ir institucionalizēti ne tikai rajoni, bet arī novatoriskākas shēmas. |
| --- | --- |

3.2.

Daudzu valstu likumos un noteikumos ir institucionalizēti ne tikai rajoni, bet arī novatoriskākas shēmas.

| 3.3. | Piemēram, Beļģijā nesen ar likumu Briselē tika izveidotas pastāvīgas padomes, kuru sastāvā ir izlozē atlasīti pilsoņi. Līdzīgi ir arī Īrijā, kur pilsoņu asamblejas (dažkārt saistībā ar referendumiem) ir ļāvušas legalizēt vienlīdzīgas laulības un abortus, vai Francijā, kur tika organizēti pilsoņu konventi saistībā ar jautājumiem par klimatu un pirmsnāves aprūpi. |
| --- | --- |

3.3.

Piemēram, Beļģijā nesen ar likumu Briselē tika izveidotas pastāvīgas padomes, kuru sastāvā ir izlozē atlasīti pilsoņi. Līdzīgi ir arī Īrijā, kur pilsoņu asamblejas (dažkārt saistībā ar referendumiem) ir ļāvušas legalizēt vienlīdzīgas laulības un abortus, vai Francijā, kur tika organizēti pilsoņu konventi saistībā ar jautājumiem par klimatu un pirmsnāves aprūpi.

| 3.4. | ES līmenī līdz šim lielākais līdzdalības un apspriešanās demokrātijas pasākums bija konference par Eiropas nākotni, kurā tika organizētas četras ES pilsoņu paneļdiskusijas, lai pilsoņi varētu kopīgi pārdomāt, kādu Eiropas Savienību viņi vēlas nākotnē. EESK ir oficiāli iesaistīta šajā iniciatīvā. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka šis izmēģinājuma projekts tiek rūpīgi izvērtēts, lai varētu gūt pieredzi par to, kā uzlabot iespējamās turpmākās iniciatīvas. |
| --- | --- |

3.4.

ES līmenī līdz šim lielākais līdzdalības un apspriešanās demokrātijas pasākums bija konference par Eiropas nākotni, kurā tika organizētas četras ES pilsoņu paneļdiskusijas, lai pilsoņi varētu kopīgi pārdomāt, kādu Eiropas Savienību viņi vēlas nākotnē. EESK ir oficiāli iesaistīta šajā iniciatīvā. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka šis izmēģinājuma projekts tiek rūpīgi izvērtēts, lai varētu gūt pieredzi par to, kā uzlabot iespējamās turpmākās iniciatīvas.

| 3.5. | Konkrēti, EESK pauž nožēlu par to, ka konferencei trūkst pamanāmības dalībvalstīs un tām ir vāja interese par šo konferenci, kā arī nav skaidrības par tās mērķiem. |
| --- | --- |

3.5.

Konkrēti, EESK pauž nožēlu par to, ka konferencei trūkst pamanāmības dalībvalstīs un tām ir vāja interese par šo konferenci, kā arī nav skaidrības par tās mērķiem.

| 3.6. | Konferences par Eiropas nākotni ziņojumā par galīgo iznākumu (2) ieteikumā Nr. 36 par pilsoņu informēšanu un līdzdalību un ieteikumā Nr. 39 par ES lēmumu pieņemšanas procesu EESK ir skaidri pilnvarota strukturāli stiprināt savu institucionālo lomu kā līdzdalības demokrātijas pasākumu, piemēram, strukturētā dialoga ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pilsoņu paneļdiskusijām, garantētājai un veicinātājai. No institucionālā viedokļa EESK pozīcija ir lieliski piemērota līdzdalības demokrātijas stiprināšanai, konsekventai un visaptverošai rīcībai. |
| --- | --- |

3.6.

Konferences par Eiropas nākotni ziņojumā par galīgo iznākumu (2

| 3.7. | Eiropas Savienībai jau ir detalizēts ES līdzdalības instrumentu kopums, kas ietver, piemēram, Eiropas Parlamenta vēlēšanas, pilsoņdialogus un Eiropas pilsoņu iniciatīvu, lūgumrakstus Eiropas Parlamentam un Eiropas ombudam. Turklāt, gatavodama leģislatīvās iniciatīvas, Eiropas Komisija rīko sabiedriskās apspriešanas ar mērķi ieinteresētajām personām, tostarp pilsoņiem, dot iespēju izteikties par attiecīgo tematu. Sabiedriskās apspriešanas ir balstītas uz Komisijas “Labāka regulējuma pamatnostādnēm” un tās notiek Komisijas portālā “Izsakiet viedokli”. |
| --- | --- |

3.7.

Eiropas Savienībai jau ir detalizēts ES līdzdalības instrumentu kopums, kas ietver, piemēram, Eiropas Parlamenta vēlēšanas, pilsoņdialogus un Eiropas pilsoņu iniciatīvu, lūgumrakstus Eiropas Parlamentam un Eiropas ombudam. Turklāt, gatavodama leģislatīvās iniciatīvas, Eiropas Komisija rīko sabiedriskās apspriešanas ar mērķi ieinteresētajām personām, tostarp pilsoņiem, dot iespēju izteikties par attiecīgo tematu. Sabiedriskās apspriešanas ir balstītas uz Komisijas “Labāka regulējuma pamatnostādnēm” un tās notiek Komisijas portālā “Izsakiet viedokli”.

| 3.8. | Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI), kas tika izveidota 2012. gadā, ir viens no galvenajiem līdzdalības demokrātijas jauninājumiem ES līmenī. EPI ļauj pilsoņu grupai iekļaut attiecīgo jautājumu ES likumdošanas iestāžu darba kārtībā. |
| --- | --- |

3.8.

Eiropas pilsoņu iniciatīva

| 3.9. | Taču četrām EPI, kurām ir izdevies savākt vienu miljonu parakstu, kas nepieciešami, lai Eiropas Komisija varētu atbildēt, līdz šim ir bijusi salīdzinoši neliela ietekme, jo tiesību aktu priekšlikumi tika pieņemti kā turpinājums iniciatīvām “Tiesības uz ūdeni” un “Aizliegt glifosātu”, bet 2023. gadā sagaidāms priekšlikums aizliegt turēt sprostos visus dzīvniekus. EESK uzskata, ka EPI pilnībā neattaisno uz to liktās cerības un tāpēc šī iniciatīva neapšaubāmi būs jāreformē, iesaistot šajā procesā EESK. |
| --- | --- |

3.9.

Taču četrām EPI, kurām ir izdevies savākt vienu miljonu parakstu, kas nepieciešami, lai Eiropas Komisija varētu atbildēt, līdz šim ir bijusi salīdzinoši neliela ietekme, jo tiesību aktu priekšlikumi tika pieņemti kā turpinājums iniciatīvām “Tiesības uz ūdeni” un “Aizliegt glifosātu”, bet 2023. gadā sagaidāms priekšlikums aizliegt turēt sprostos visus dzīvniekus. EESK uzskata, ka EPI pilnībā neattaisno uz to liktās cerības un tāpēc šī iniciatīva neapšaubāmi būs jāreformē, iesaistot šajā procesā EESK.

| 3.10. | Digitālās platformas ir veicinājušas pilsoņu līdzdalību. Internets ir devis iespēju plaši iesaistīt pilsonisko sabiedrību un iesaistīt sabiedrības grupas, it īpaši jauniešus, kas līdz šim bija tālu no šāda veida pasākumiem. |
| --- | --- |

3.10.

Digitālās platformas ir veicinājušas pilsoņu līdzdalību. Internets ir devis iespēju plaši iesaistīt pilsonisko sabiedrību un iesaistīt sabiedrības grupas, it īpaši jauniešus, kas līdz šim bija tālu no šāda veida pasākumiem.

| 3.11. | Tomēr, lai gan digitālās tehnoloģijas veicina līdzdalību un paplašina auditoriju, tām ir arī savi ierobežojumi. Tiešsaistes konsultācijas dod iespēju apkopot viedokļus, bet ne vienmēr tos reāli apspriest. |
| --- | --- |

3.11.

Tomēr, lai gan digitālās tehnoloģijas veicina līdzdalību un paplašina auditoriju, tām ir arī savi ierobežojumi. Tiešsaistes konsultācijas dod iespēju apkopot viedokļus, bet ne vienmēr tos reāli apspriest.

| 3.12. | Lai nākotnē būtu iespējams radīt ilgtspējīgas pilsoņu paneļdiskusijas, ir nepieciešama spēcīga tiešsaistes komponente, kas ir būtisks priekšnoteikums starptautiskām apspriedēm, kurās būtu iesaistīts pēc iespējas vairāk pilsoņu. Balstoties uz Konferences par Eiropas nākotni daudzvalodu platformā gūto pieredzi un izdarītajiem secinājumiem, EESK ierosina izveidot pilnveidotu daudzvalodu tiešsaistes platformu/mobilo lietotni. Tas dotu iespēju iesaistīties lielākam dalībnieku skaitam nekā klātienes pasākumos, ja vien tiešsaistes instruments būs izstrādāts tā, lai tas būtu pieejams pēc iespējas lielākam pilsoņu skaitam. Klātienes pasākumi joprojām ir būtisks papildinstruments tiešsaistes apspriedēm, bet to skaits būtu jāierobežo saprātīgā apmērā un stingri jāizmanto pašreizējiem horizontālo interešu tematiem. Šādas mūsdienīgas digitālās platformas izveidei būtu jāpiešķir pietiekams resursu daudzums (3). |
| --- | --- |

3.12.

Lai nākotnē būtu iespējams radīt ilgtspējīgas pilsoņu paneļdiskusijas, ir nepieciešama spēcīga tiešsaistes komponente, kas ir būtisks priekšnoteikums starptautiskām apspriedēm, kurās būtu iesaistīts pēc iespējas vairāk pilsoņu. Balstoties uz Konferences par Eiropas nākotni daudzvalodu platformā gūto pieredzi un izdarītajiem secinājumiem, EESK ierosina izveidot pilnveidotu daudzvalodu tiešsaistes platformu/mobilo lietotni. Tas dotu iespēju iesaistīties lielākam dalībnieku skaitam nekā klātienes pasākumos, ja vien tiešsaistes instruments būs izstrādāts tā, lai tas būtu pieejams pēc iespējas lielākam pilsoņu skaitam. Klātienes pasākumi joprojām ir būtisks papildinstruments tiešsaistes apspriedēm, bet to skaits būtu jāierobežo saprātīgā apmērā un stingri jāizmanto pašreizējiem horizontālo interešu tematiem. Šādas mūsdienīgas digitālās platformas izveidei būtu jāpiešķir pietiekams resursu daudzums (3

| 3.13. | EESK uzskata, ka ir jāizvirza jautājums par ieguldījuma, ko pilsoņi sniedz publiskajās debatēs, reprezentativitāti un kompetenci. Vai tādas apvienības viedoklim, kas pārstāv tūkstošiem biedru, ir tikpat liels svars kā viena pilsoņa viedoklim? |
| --- | --- |

3.13.

EESK uzskata, ka ir jāizvirza jautājums par ieguldījuma, ko pilsoņi sniedz publiskajās debatēs, reprezentativitāti un kompetenci. Vai tādas apvienības viedoklim, kas pārstāv tūkstošiem biedru, ir tikpat liels svars kā viena pilsoņa viedoklim?

| 3.14. | EESK atgādina, ka tās atzinumu un ieteikumu pievienotā vērtība izriet no konsensa meklējumiem starp organizētas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un plaisu pārvarēšanas starp dažādu sabiedrības organizāciju atšķirīgajām interesēm. |
| --- | --- |

3.14.

EESK atgādina, ka tās atzinumu un ieteikumu pievienotā vērtība izriet no konsensa meklējumiem starp organizētas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un plaisu pārvarēšanas starp dažādu sabiedrības organizāciju atšķirīgajām interesēm.

| 3.15. | Pilsoņu konsultāciju pilnvarām jābūt skaidrām. EESK uzskata, ka svarīgi ir jau agrīnā posmā precizēt, kā pieprasītie ieguldījumi tiks integrēti lēmumu pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

3.15.

Pilsoņu konsultāciju pilnvarām jābūt skaidrām. EESK uzskata, ka svarīgi ir jau agrīnā posmā precizēt, kā pieprasītie ieguldījumi tiks integrēti lēmumu pieņemšanas procesā.

| 3.16. | Lai nodrošinātu jebkura patiesa pilsoņdialoga procesa leģitimitāti, ir vajadzīgs atgriezeniskās saites mehānisms. Tāpēc ir tik svarīgi, lai Eiropas Komisija izveidotu mehānismu pilsoņu ieteikumu uzraudzībai. Šajā nolūkā jāizveido rīcības ieteikumu rezultātu apkopojums un pēc tam tas jāizmanto, lai noteiktu turpmākos pasākumus saistībā ar priekšlikumiem, kā to pieprasīja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja konferencē par Eiropas nākotni. |
| --- | --- |

3.16.

Lai nodrošinātu jebkura patiesa pilsoņdialoga procesa leģitimitāti, ir vajadzīgs atgriezeniskās saites mehānisms. Tāpēc ir tik svarīgi, lai Eiropas Komisija izveidotu mehānismu pilsoņu ieteikumu uzraudzībai. Šajā nolūkā jāizveido rīcības ieteikumu rezultātu apkopojums un pēc tam tas jāizmanto, lai noteiktu turpmākos pasākumus saistībā ar priekšlikumiem, kā to pieprasīja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja konferencē par Eiropas nākotni.

| 3.17. | EESK būtu jāuzskata par svarīgu instrumentu, kas ļauj mazināt ES demokrātijas deficītu, tuvināt pilsoņus Eiropas Savienībai un veicināt ES politisko identitāti pilsoņu vidū. |
| --- | --- |

3.17.

EESK būtu jāuzskata par svarīgu instrumentu, kas ļauj mazināt ES demokrātijas deficītu, tuvināt pilsoņus Eiropas Savienībai un veicināt ES politisko identitāti pilsoņu vidū.

4.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loma pilsoņu konsultācijas organizēšanā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loma pilsoņu konsultācijas organizēšanā

| 4.1. | Līguma par Eiropas Savienību 11. panta noteikumi, kas “atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar (..) apvienībām un pilsonisko sabiedrību”, būtu pilnībā jāīsteno visās ES rīcībpolitikas jomās. |
| --- | --- |

4.1.

Līguma par Eiropas Savienību 11. panta noteikumi, kas “atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar (..) apvienībām un pilsonisko sabiedrību”, būtu pilnībā jāīsteno visās ES rīcībpolitikas jomās.

| 4.2. | Gadu gaitā EESK ir palielinājusi pilsoņu iniciatīvu nozīmi un to pamanāmību iestāžu ikdienas darbā. Kopš tika aizsākta EPI EESK ir organizējusi ikgadēju augsta līmeņa konferenci sakarā ar EPI dienu. EESK tika izveidota EPI ad hoc grupa, kuras uzdevums ir sniegt politiskās pamatnostādnes par pilsoņu iniciatīvām un uzraudzīt norises šajā jomā. |
| --- | --- |

4.2.

Gadu gaitā EESK ir palielinājusi pilsoņu iniciatīvu nozīmi un to pamanāmību iestāžu ikdienas darbā. Kopš tika aizsākta EPI EESK ir organizējusi ikgadēju augsta līmeņa konferenci sakarā ar EPI dienu. EESK tika izveidota EPI ad hoc grupa, kuras uzdevums ir sniegt politiskās pamatnostādnes par pilsoņu iniciatīvām un uzraudzīt norises šajā jomā.

| 4.3. | EESK arī sniedz informāciju par pilsoņu tiesībām. “Eiropas demokrātijas pase”, kas ir Komitejas visplašāk izplatītā publikācija, ir kļuvusi par populāru informācijas avotu plašai sabiedrībai, un to prezentē un izmanto dažādos ES iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju rīkotos pasākumos. |
| --- | --- |

4.3.

EESK arī sniedz informāciju par pilsoņu tiesībām. “Eiropas demokrātijas pase”, kas ir Komitejas visplašāk izplatītā publikācija, ir kļuvusi par populāru informācijas avotu plašai sabiedrībai, un to prezentē un izmanto dažādos ES iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju rīkotos pasākumos.

| 4.4. | Būtu jāpastiprina EESK loma un būtu jāpilnvaro EESK kā organizētas pilsoniskās sabiedrības iedibinātu pārstāvi sniegt padomus ES politikas veidošanā, kā arī veicināt un garantēt līdzdalības demokrātijas pasākumus, piemēram, strukturētu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai pilsoņu paneļdiskusijas. Aktīvai pilsoniskajai sabiedrībai ir izšķiroša nozīme Eiropas Savienības demokrātijā. |
| --- | --- |

4.4.

Būtu jāpastiprina EESK loma un būtu jāpilnvaro EESK kā organizētas pilsoniskās sabiedrības iedibinātu pārstāvi sniegt padomus ES politikas veidošanā, kā arī veicināt un garantēt līdzdalības demokrātijas pasākumus, piemēram, strukturētu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai pilsoņu paneļdiskusijas. Aktīvai pilsoniskajai sabiedrībai ir izšķiroša nozīme Eiropas Savienības demokrātijā.

| 4.5. | EESK kā organizētas pilsoniskās sabiedrības centra rīcībā ir specializētas zināšanas, un tā ir unikāls un pastāvīgs pilsoniskā dialoga forums, kurā risinājumi tiek ierosināti, pamatojoties uz dažādu ieinteresēto personu konsensu. Komitejas locekļus pilnvaro to attiecīgās organizācijas. |
| --- | --- |

4.5.

EESK kā organizētas pilsoniskās sabiedrības centra rīcībā ir specializētas zināšanas, un tā ir unikāls un pastāvīgs pilsoniskā dialoga forums, kurā risinājumi tiek ierosināti, pamatojoties uz dažādu ieinteresēto personu konsensu. Komitejas locekļus pilnvaro to attiecīgās organizācijas.

| 4.6. | Konferences par Eiropas nākotni pieredze ir radījusi cerības, un mudina ES iestādes pēc šīs konferences veikt pienācīgu turpmāko darbu. |
| --- | --- |

4.6.

Konferences par Eiropas nākotni pieredze ir radījusi cerības, un mudina ES iestādes pēc šīs konferences veikt pienācīgu turpmāko darbu.

| 4.7. | EESK ļoti vēlas, lai tās darbā būtu iesaistīta pilsoņu paneļdiskusijas konsultatīvā dimensija un lai tā papildinātu Eiropas Komisijas rīkotās tiešsaistes konsultācijas, kas ir vērtīgs instruments, bet neparedz tiešas debates starp iesaistītajām ieinteresētajām personām, kuras sniedz tajās savu ieguldījumu. |
| --- | --- |

4.7.

EESK ļoti vēlas, lai tās darbā būtu iesaistīta pilsoņu paneļdiskusijas konsultatīvā dimensija un lai tā papildinātu Eiropas Komisijas rīkotās tiešsaistes konsultācijas, kas ir vērtīgs instruments, bet neparedz tiešas debates starp iesaistītajām ieinteresētajām personām, kuras sniedz tajās savu ieguldījumu.

| 4.8. | EESK priekšsēdētāja manifestā ir paredzēts pirms 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām veidot pilsoņu paneļdiskusijas, kuru rezultāti tiks iekļauti transversālā visu EESK specializēto nodaļu rezolūcijā kopā ar galvenajām EESK prasībām saistībā ar jauno Eiropas Parlamentu un jauno Komisiju. |
| --- | --- |

4.8.

EESK priekšsēdētāja manifestā ir paredzēts pirms 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām veidot pilsoņu paneļdiskusijas, kuru rezultāti tiks iekļauti transversālā visu EESK specializēto nodaļu rezolūcijā kopā ar galvenajām EESK prasībām saistībā ar jauno Eiropas Parlamentu un jauno Komisiju.

| 4.9. | Kā EESK sadarbības grupas “Dialoga cikls 2023” daļa ir izveidota arī darba grupa “Pilsoņu paneļdiskusijas”, un tā iekļausies regulārajā tematiskajā dialogā starp EESK locekļiem un attiecīgajām sadarbības grupas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā paredzēts EESK komunikācijas stratēģijā 2022.–2027. gadam. Šā dialoga rezultātā taps diskusiju dokuments, kas varētu tikt izmantots EESK iniciatīvās, kas vērstas uz pilsoņu līdzdalību. |
| --- | --- |

4.9.

Kā EESK sadarbības grupas “Dialoga cikls 2023” daļa ir izveidota arī darba grupa “Pilsoņu paneļdiskusijas”, un tā iekļausies regulārajā tematiskajā dialogā starp EESK locekļiem un attiecīgajām sadarbības grupas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā paredzēts EESK komunikācijas stratēģijā 2022.–2027. gadam. Šā dialoga rezultātā taps diskusiju dokuments, kas varētu tikt izmantots EESK iniciatīvās, kas vērstas uz pilsoņu līdzdalību.

| 4.10. | Šo diskusiju ietvaros EESK varētu analizēt savu jauno lomu savu ekspertzināšanu pilnveidē, visās jomās, kas saistītas ar pilsoņu līdzdalību un līdzdalības demokrātiju. Konkrēti EESK Birojs ir struktūrvienība, kas varētu pieņemt lēmumus par tādiem jautājumiem kā pilsoņu paneļdiskusiju izmantošana EESK darbā, kā arī temati, kuru saistībā notiks apspriešanās pilsoņu paneļdiskusijās. |
| --- | --- |

4.10.

Šo diskusiju ietvaros EESK varētu analizēt savu jauno lomu savu ekspertzināšanu pilnveidē, visās jomās, kas saistītas ar pilsoņu līdzdalību un līdzdalības demokrātiju. Konkrēti EESK Birojs ir struktūrvienība, kas varētu pieņemt lēmumus par tādiem jautājumiem kā pilsoņu paneļdiskusiju izmantošana EESK darbā, kā arī temati, kuru saistībā notiks apspriešanās pilsoņu paneļdiskusijās.

| 4.11. | Šai jaunajai EESK atbildības jomai būs jāpiešķir īpašs finansējums, cilvēkresursi un digitāls rīks. |
| --- | --- |

4.11.

Šai jaunajai EESK atbildības jomai būs jāpiešķir īpašs finansējums, cilvēkresursi un digitāls rīks.

| 4.12. | Iekšējā reglamentā, kas tiktu piemērots izlozes kārtībā atlasītajiem cilvēkiem, būtu jānorāda: darbības, saziņas un sadarbības ar medijiem noteikumi, kā arī saikne starp EESK vai tās attiecīgo darba grupu un atlasītajiem sabiedrības pārstāvjiem. |
| --- | --- |

4.12.

Iekšējā reglamentā, kas tiktu piemērots izlozes kārtībā atlasītajiem cilvēkiem, būtu jānorāda: darbības, saziņas un sadarbības ar medijiem noteikumi, kā arī saikne starp EESK vai tās attiecīgo darba grupu un atlasītajiem sabiedrības pārstāvjiem.

| 4.13. | EESK uzskata, ka ir lietderīgi apsvērt īpašas darba grupas izveidi ar mērķi izstrādāt visas vajadzīgās procedūras, ja vien tam būs pieejami budžeta resursi un vispirms būs notikušas EESK Biroja apspriedes un būs pieņemts lēmums (4). Šī darba grupa varētu strādāt ar dažādiem jautājumiem, piemēram ar:






  — | procedūra šo paneļu iekļaušanai EESK darbā, |
| --- | --- | --- |

4.13.

EESK uzskata, ka ir lietderīgi apsvērt īpašas darba grupas izveidi ar mērķi izstrādāt visas vajadzīgās procedūras, ja vien tam būs pieejami budžeta resursi un vispirms būs notikušas EESK Biroja apspriedes un būs pieņemts lēmums (4

—

procedūra šo paneļu iekļaušanai EESK darbā,

| — | to kritēriju noteikšanu to jautājumu atlasei, kuri tiks apspriesti pilsoņu paneļdiskusijās tā, lai nodrošinātu tādu horizontālu jautājumu ietveršanu, kas interesē plašāku sabiedrību, |
| --- | --- |

—

to kritēriju noteikšanu to jautājumu atlasei, kuri tiks apspriesti pilsoņu paneļdiskusijās tā, lai nodrošinātu tādu horizontālu jautājumu ietveršanu, kas interesē plašāku sabiedrību,

| — | izlozei un digitālajai platformai piemērojamās specifikācijas, |
| --- | --- |

—

izlozei un digitālajai platformai piemērojamās specifikācijas,

| — | finansējuma un īpašo cilvēkresursu un tehnisko līdzekļu meklēšanu, |
| --- | --- |

—

finansējuma un īpašo cilvēkresursu un tehnisko līdzekļu meklēšanu,

| — | debašu metodi un organizēšanas principus, kas ļautu rīkot pilsoņu paneļdiskusiju un EESK locekļu gala apspriedi, |
| --- | --- |

—

debašu metodi un organizēšanas principus, kas ļautu rīkot pilsoņu paneļdiskusiju un EESK locekļu gala apspriedi,

| — | pilnvaras, uz kuru pamata tiks noteikts veids, kā apspriežu rezultāti tiks ņemti vērā EESK atzinumos, |
| --- | --- |

—

pilnvaras, uz kuru pamata tiks noteikts veids, kā apspriežu rezultāti tiks ņemti vērā EESK atzinumos,

| — | tā operatora izvēli, kurš organizēs izlozi cilvēku atlasei (ar viņu piekrišanu), |
| --- | --- |

—

tā operatora izvēli, kurš organizēs izlozi cilvēku atlasei (ar viņu piekrišanu),

| — | eksperimentālā posma nosacījumus un grafiku. |
| --- | --- |

—

eksperimentālā posma nosacījumus un grafiku.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Kā minēts EESK pētījumā “Panākt, lai EESK varētu veicināt un garantēt līdzdalības demokrātijas pasākumu, tostarp strukturēta dialoga ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pilsoņu grupām, īstenošanu” (2023), jebkādam jaunam ar līdzdalības demokrātiju saistītam EESK darbības veidam ir jāveltī laiks, resursi un uzmanība, kas nepieciešami, lai panāku tā efektivitāti.

1

(2)  Ziņojums par konferences par Eiropas nākotni galīgo rezultātu.

2

(3)  Kā minēts EESK pētījumā “Panākt, lai EESK varētu veicināt un garantēt līdzdalības demokrātijas pasākumu, tostarp strukturēta dialoga ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pilsoņu grupām, īstenošanu” (2023), ietvertais aicinājums īstenot digitalizāciju ir pašsaprotams, tomēr būtu jāpiešķir resursi, lai būtu iespējama dalība arī klātienē.

3

(4)  Kā minēts EESK pētījumā “Panākt, lai EESK varētu veicināt un garantēt līdzdalības demokrātijas pasākumu, tostarp strukturēta dialoga ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pilsoņu grupām, īstenošanu” (2023), jebkādam jaunam ar līdzdalības demokrātiju saistītam EESK darbības veidam ir jāveltī laiks, resursi un uzmanība, kas nepieciešami, lai panāku tā efektivitāti.

4

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/74 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/74

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ūdensietilpīgas rūpniecības nozares un ūdensefektīvas tehnoloģijas”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/12)

| Ziņotājs: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | John BRYAN |

Ziņotājs:

Paul RÜBIG

Paul RÜBIG

Līdzziņotājs:

John BRYAN

John BRYAN

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 200/0/3 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

200/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | ES zilā kursa ietvaros ir steidzami jāizstrādā jauna ES ūdens resursu politika, tostarp tāda visaptveroša ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas politika rūpniecībai, kuras pamatā ir ūdens daudzuma samazināšana, atkalizmantošana un reciklēšana, ūdens piesārņojuma ierobežošana un koncentrēšanās uz ūdensietilpīgām rūpniecības nozarēm un ūdensefektīvu tehnoloģiju pakāpenisku ieviešanu un izmantošanu. Ņemot vērā enerģijas, ūdens un kritiski svarīgo izejvielu saikni, ūdens resursu politikai būtu jākļūst par vienu no ES industriālās stratēģijas pīlāriem. |
| --- | --- |

1.1.

ES zilā kursa ietvaros ir steidzami jāizstrādā jauna ES ūdens resursu politika, tostarp tāda visaptveroša ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas politika rūpniecībai, kuras pamatā ir ūdens daudzuma samazināšana, atkalizmantošana un reciklēšana, ūdens piesārņojuma ierobežošana un koncentrēšanās uz ūdensietilpīgām rūpniecības nozarēm un ūdensefektīvu tehnoloģiju pakāpenisku ieviešanu un izmantošanu. Ņemot vērā enerģijas, ūdens un kritiski svarīgo izejvielu saikni, ūdens resursu politikai būtu jākļūst par vienu no ES industriālās stratēģijas pīlāriem.

| 1.2. | Tāpēc Eiropas Savienībai ir vajadzīgs ceļvedis, kas, paredzot atskaites punktus un nozaru pieeju, palīdzētu rūpniecības nozarēm pakāpeniski uzlabot ūdensefektivitāti, pilnībā ņemot vērā enerģijas, ūdens un kritiski svarīgo izejvielu saikni. Lai to panāktu, nākamo divu gadu laikā ir jāpārskata ES industriālā stratēģija un tās dokumenti attiecībā uz pārkārtošanās koncepciju. Šai nozaru pieejai būtu jāietver ūdensefektivitātes raksturlielumi un ar ūdeni saistītās problēmas, kas raksturīgas katrai nozarei, un tai būtu jābalstās uz prognozēšanas pieeju ar iespēju, ietekmes un riska novērtējumu, kā arī aprites cikla izmaksu analīzi. |
| --- | --- |

1.2.

Tāpēc Eiropas Savienībai ir vajadzīgs ceļvedis, kas, paredzot atskaites punktus un nozaru pieeju, palīdzētu rūpniecības nozarēm pakāpeniski uzlabot ūdensefektivitāti, pilnībā ņemot vērā enerģijas, ūdens un kritiski svarīgo izejvielu saikni. Lai to panāktu, nākamo divu gadu laikā ir jāpārskata ES industriālā stratēģija un tās dokumenti attiecībā uz pārkārtošanās koncepciju. Šai nozaru pieejai būtu jāietver ūdensefektivitātes raksturlielumi un ar ūdeni saistītās problēmas, kas raksturīgas katrai nozarei, un tai būtu jābalstās uz prognozēšanas pieeju ar iespēju, ietekmes un riska novērtējumu, kā arī aprites cikla izmaksu analīzi.

| 1.3. | Lai attīstītu tādu jaunu nozari kā ūdensefektīvas tehnoloģijas – nozari, kurā Eiropas Savienībai varētu būt nozīmīga loma, – līdztekus visaptverošai ES ūdens resursu politikai ir vajadzīgs vērienīgs ES finansēšanas plāns, kas ļautu rūpniecībai veikt būtiskus ieguldījumus ūdensefektīvās tehnoloģijās. Būtu jāpieņem pozitīvi finansēšanas stimuli, piemēram, nodokļu kredīti, augstākas nolietojuma likmes un citi mehānismi. Varētu apsvērt inovatīvus finansēšanas veidus, piemēram, kolektīvo finansēšanu, kas papildinātu publisko atbalstu. |
| --- | --- |

1.3.

Lai attīstītu tādu jaunu nozari kā ūdensefektīvas tehnoloģijas – nozari, kurā Eiropas Savienībai varētu būt nozīmīga loma, – līdztekus visaptverošai ES ūdens resursu politikai ir vajadzīgs vērienīgs ES finansēšanas plāns, kas ļautu rūpniecībai veikt būtiskus ieguldījumus ūdensefektīvās tehnoloģijās. Būtu jāpieņem pozitīvi finansēšanas stimuli, piemēram, nodokļu kredīti, augstākas nolietojuma likmes un citi mehānismi. Varētu apsvērt inovatīvus finansēšanas veidus, piemēram, kolektīvo finansēšanu, kas papildinātu publisko atbalstu.

| 1.4. | Eiropas Savienībai ir jākļūst par pasaules līderi ūdensefektīvu tehnoloģiju izstrādē, ražošanā un izmantošanā, kā arī jātop par globāli atpazīstamu teritoriju ar mazu ūdens izmantojuma pēdu. Ūdensefektīvas tehnoloģijas ir rūpniecības nozare, kas ir daļa no tīrām tehnoloģijām. Ūdensefektīvām tehnoloģijām kā tādām vajadzētu būt arī energoefektīvām. Tā kā tīras tehnoloģijas pašas par sevi ir atsevišķa rūpniecības ekosistēma, EESK ierosina nākamo divu gadu laikā radīt pārkārtošanās koncepciju šai ekosistēmai, izvirzot tālejošus, bet reāli sasniedzamus mērķus, kā arī izstrādājot pārvaldības un prasmju plānu. |
| --- | --- |

1.4.

Eiropas Savienībai ir jākļūst par pasaules līderi ūdensefektīvu tehnoloģiju izstrādē, ražošanā un izmantošanā, kā arī jātop par globāli atpazīstamu teritoriju ar mazu ūdens izmantojuma pēdu. Ūdensefektīvas tehnoloģijas ir rūpniecības nozare, kas ir daļa no tīrām tehnoloģijām. Ūdensefektīvām tehnoloģijām kā tādām vajadzētu būt arī energoefektīvām. Tā kā tīras tehnoloģijas pašas par sevi ir atsevišķa rūpniecības ekosistēma, EESK ierosina nākamo divu gadu laikā radīt pārkārtošanās koncepciju šai ekosistēmai, izvirzot tālejošus, bet reāli sasniedzamus mērķus, kā arī izstrādājot pārvaldības un prasmju plānu.

| 1.5. | Lielāka uzmanība jāpievērš gan ūdens patēriņa, reciklēšanas un iegūšanas centieniem jaunu rūpniecisku iekārtu apstiprināšanas procesos, gan stimulu sistēmām, kas paredzētas ūdens taupīšanas projektiem jau pastāvošo iekārtu jomā. Tomēr dažādām nozarēm ir atšķirīgas ūdens patēriņa vajadzības un dažādas iespējas, kā panākt efektīvu ūdens izmantošanu. Princips “nekaitēt” ir jāapvieno ar saimnieciskās darbības tiesībām uz ūdens patēriņu un jāsasaista ar nozares apņemšanos, izmantojot ūdensefektivitātes ceļvedi, pakāpeniski uzlabot ūdens izmantošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

1.5.

Lielāka uzmanība jāpievērš gan ūdens patēriņa, reciklēšanas un iegūšanas centieniem jaunu rūpniecisku iekārtu apstiprināšanas procesos, gan stimulu sistēmām, kas paredzētas ūdens taupīšanas projektiem jau pastāvošo iekārtu jomā. Tomēr dažādām nozarēm ir atšķirīgas ūdens patēriņa vajadzības un dažādas iespējas, kā panākt efektīvu ūdens izmantošanu. Princips “nekaitēt” ir jāapvieno ar saimnieciskās darbības tiesībām uz ūdens patēriņu un jāsasaista ar nozares apņemšanos, izmantojot ūdensefektivitātes ceļvedi, pakāpeniski uzlabot ūdens izmantošanas efektivitāti.

| 1.6. | ES rūpniecības nozaru ekonomiskās attīstības stratēģijās ūdens pieprasījums, patēriņš un uzglabāšana jāizvirza par augstāku prioritāti. EESK uzsver ūdens būtisko nozīmi aprites ekonomikā. |
| --- | --- |

1.6.

ES rūpniecības nozaru ekonomiskās attīstības stratēģijās ūdens pieprasījums, patēriņš un uzglabāšana jāizvirza par augstāku prioritāti. EESK uzsver ūdens būtisko nozīmi aprites ekonomikā.

| 1.7. | Tā kā ūdens patēriņš ES mērogā un dažādās nozarēs ir atšķirīgs, ir nepieciešams reģistrēt un paziņot datus par rūpniecisko ūdens izmantošanu visās dalībvalstīs un apzināt pašreizējās tehnoloģijas. Šie dati ir jāvāc arī iekārtu līmenī, jo tas ir pirmais solis ūdensefektīvu procesu īstenošanā. Rūpnieciskā īpašuma tiesības ir jāsaskaņo ar piemērojamajām datu pārredzamības prasībām. |
| --- | --- |

1.7.

Tā kā ūdens patēriņš ES mērogā un dažādās nozarēs ir atšķirīgs, ir nepieciešams reģistrēt un paziņot datus par rūpniecisko ūdens izmantošanu visās dalībvalstīs un apzināt pašreizējās tehnoloģijas. Šie dati ir jāvāc arī iekārtu līmenī, jo tas ir pirmais solis ūdensefektīvu procesu īstenošanā. Rūpnieciskā īpašuma tiesības ir jāsaskaņo ar piemērojamajām datu pārredzamības prasībām.

| 1.8. | Eiropas Savienībai būtu jāapsver iespēja izveidot Zilā kursa platformu rūpniecības un lauksaimniecības pārstāvjiem, kā arī iedzīvotājiem, lai maksimāli palielinātu apspriešanos un līdzdalību saistībā ar jaunas ūdens resursu politikas izstrādes procesu. Šādām pastāvīgām apspriedēm būtu, piemēram, jāatvieglo to leģislatīvo šķēršļu novēršana, kas kavē ūdensefektīvu tehnoloģiju ieviešanu rūpniecības un lauksaimniecības procesos un mājsaimniecībās, un jāpalīdz regulāri atjaunināt ieviešamos rīcības plānus, tādus kā rūpniecības pārkārtošanas koncepcijas. |
| --- | --- |

1.8.

Eiropas Savienībai būtu jāapsver iespēja izveidot Zilā kursa platformu rūpniecības un lauksaimniecības pārstāvjiem, kā arī iedzīvotājiem, lai maksimāli palielinātu apspriešanos un līdzdalību saistībā ar jaunas ūdens resursu politikas izstrādes procesu. Šādām pastāvīgām apspriedēm būtu, piemēram, jāatvieglo to leģislatīvo šķēršļu novēršana, kas kavē ūdensefektīvu tehnoloģiju ieviešanu rūpniecības un lauksaimniecības procesos un mājsaimniecībās, un jāpalīdz regulāri atjaunināt ieviešamos rīcības plānus, tādus kā rūpniecības pārkārtošanas koncepcijas.

2.   Ievads un vispārīgas piezīmes

Ievads un vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Ūdens resursi kopumā uz vienu iedzīvotāju Eiropā ir salīdzinoši lieli, taču starp Ziemeļeiropu, Centrāleiropu un dienvidu reģioniem pastāv būtiskas atšķirības, ko galvenokārt nosaka klimatisko faktoru ietekme uz ūdens resursiem. Dažas no galvenajām problēmām saistībā ar ūdens cikliem ir šādas: 1) ilgāks sausuma periods, kam seko spēcīgi nokrišņi un plūdi, kas ierobežo piekļuvi tīram un izmantojamam ūdenim; 2) pieaugošs ūdens patēriņš, ko rada iedzīvotāju skaita un koncentrācijas palielināšanās un ekonomiskā attīstība, kā arī pieaugošs rūpniecības, lauksaimniecības un privātais pieprasījums pēc ūdens; un 3) pieaugošs ūdens avotu piesārņojums, ko izraisa nepietiekama notekūdeņu attīrīšana. Ūdens avotos nonāk plašs jaunu piesārņotāju klāsts, piemēram, mikroplastmasa un farmaceitiskas vielas, un zināmā mērā tos atklāj tikai tad, kad tie jau ir uzkrājušies kaitīgā daudzumā. Ir jāapzina, jānosaka un jāīsteno pasākumi, ar kuriem var risināt šīs trīs galvenās problēmas. |
| --- | --- |

2.1.

Ūdens resursi kopumā uz vienu iedzīvotāju Eiropā ir salīdzinoši lieli, taču starp Ziemeļeiropu, Centrāleiropu un dienvidu reģioniem pastāv būtiskas atšķirības, ko galvenokārt nosaka klimatisko faktoru ietekme uz ūdens resursiem. Dažas no galvenajām problēmām saistībā ar ūdens cikliem ir šādas: 1) ilgāks sausuma periods, kam seko spēcīgi nokrišņi un plūdi, kas ierobežo piekļuvi tīram un izmantojamam ūdenim; 2) pieaugošs ūdens patēriņš, ko rada iedzīvotāju skaita un koncentrācijas palielināšanās un ekonomiskā attīstība, kā arī pieaugošs rūpniecības, lauksaimniecības un privātais pieprasījums pēc ūdens; un 3) pieaugošs ūdens avotu piesārņojums, ko izraisa nepietiekama notekūdeņu attīrīšana. Ūdens avotos nonāk plašs jaunu piesārņotāju klāsts, piemēram, mikroplastmasa un farmaceitiskas vielas, un zināmā mērā tos atklāj tikai tad, kad tie jau ir uzkrājušies kaitīgā daudzumā. Ir jāapzina, jānosaka un jāīsteno pasākumi, ar kuriem var risināt šīs trīs galvenās problēmas.

| 2.2. | Ūdens resursu noslodze ir nopietna un pieaugoša problēma Eiropā. Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras (EVA) datiem aptuveni 20 % Eiropas teritorijas un 30 % eiropiešu gadā saskaras ar ūdens resursu noslodzi (1). Ilgtnespējīga ūdens izmantošana ir ūdens izņemšana no dabas resursiem ātrāk, nekā daba to spēj papildināt. 140 miljoni cilvēku, kuru dzīvesvieta ir šādu gruntsūdeņu pārmērīgas izmantošanas rajonos vai to tuvumā, apdzīvo aptuveni 60 % lielu Eiropas pilsētu (kurās ir vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju) (2). Būtisks faktors ir negatīvā ietekme uz ūdensapgādi; šādu ietekmi rada plūdu periodi, kurus izraisa ar klimatu saistītas spēcīgas lietusgāzes (lielas pilsētas ļoti bieži ir atkarīgas no gruntsūdeņu avotiem, kas papildinās no upēm). |
| --- | --- |

2.2.

Ūdens resursu noslodze ir nopietna un pieaugoša problēma Eiropā. Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras (EVA) datiem aptuveni 20 % Eiropas teritorijas un 30 % eiropiešu gadā saskaras ar ūdens resursu noslodzi (1

2

| 2.3. | Daudzos Eiropas dienvidu reģionos sausuma periodu laikā ir jāizvēlas starp ūdens patēriņa saglabāšanu rūpniecības, lauksaimniecības vai mājsaimniecību vajadzībām. Dažās jomās pastāv risks, ka rūpniecības nozares no teritorijām, kurās ir ūdens resursu noslodze, tiks pārvietotas citviet, kā rezultātā samazināsies nodarbinātība un tiks destabilizēta ekonomika un rūpniecības pārmaiņas. |
| --- | --- |

2.3.

Daudzos Eiropas dienvidu reģionos sausuma periodu laikā ir jāizvēlas starp ūdens patēriņa saglabāšanu rūpniecības, lauksaimniecības vai mājsaimniecību vajadzībām. Dažās jomās pastāv risks, ka rūpniecības nozares no teritorijām, kurās ir ūdens resursu noslodze, tiks pārvietotas citviet, kā rezultātā samazināsies nodarbinātība un tiks destabilizēta ekonomika un rūpniecības pārmaiņas.

| 2.4. | Līdz šim ES ūdens resursu politika ir bijusi vērsta uz ūdens aizsardzības un apsaimniekošanas tiesisko regulējumu, galveno uzmanību pievēršot piesārņojumam un tā novēršanai. Galvenie spēkā esošie ES politikas dokumenti ūdens resursu jomā, kas ietekmē rūpniecību, ir Ūdens pamatdirektīva, Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīva, Rūpniecisko emisiju direktīva un Nulles piesārņojuma rīcības plāns, kas ir daļa no ES zaļā kursa. Tomēr ūdens dimensija gandrīz nemaz nav minēta nedz ES rūpniecības pārkārtošanās koncepcijās, nedz Eiropas Komisijas 2022. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā. |
| --- | --- |

2.4.

Līdz šim ES ūdens resursu politika ir bijusi vērsta uz ūdens aizsardzības un apsaimniekošanas tiesisko regulējumu, galveno uzmanību pievēršot piesārņojumam un tā novēršanai. Galvenie spēkā esošie ES politikas dokumenti ūdens resursu jomā, kas ietekmē rūpniecību, ir Ūdens pamatdirektīva, Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīva, Rūpniecisko emisiju direktīva un Nulles piesārņojuma rīcības plāns, kas ir daļa no ES zaļā kursa. Tomēr ūdens dimensija gandrīz nemaz nav minēta nedz ES rūpniecības pārkārtošanās koncepcijās, nedz Eiropas Komisijas 2022. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā.

| 2.5. | ES redzējumā par rūpniecības un tās ekosistēmu zaļo un digitālo pārkārtošanos nav atsauces uz ūdeni. Eiropas Komisijas paziņojuma “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (3) zemsvītras piezīmē ūdensapgāde un kanalizācija minētas kā zaļās pārkārtošanās kontekstā būtiskas nozares, bet tālāk dokumentā ūdens vairs netiek pieminēts. ES ūdens resursu politika ir jāveido ar tādu pašu apņēmību, ar kādu ES ir pievērsusies klimata krīzei. |
| --- | --- |

2.5.

ES redzējumā par rūpniecības un tās ekosistēmu zaļo un digitālo pārkārtošanos nav atsauces uz ūdeni. Eiropas Komisijas paziņojuma “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam” (3

3.   Nepieciešamība integrēt ūdens jautājumu ES rūpniecības politikā un vienlaikus izmantot nozaru pieeju

Nepieciešamība integrēt ūdens jautājumu ES rūpniecības politikā un vienlaikus izmantot nozaru pieeju

| 3.1. | Ūdens resursu politika un ūdens resursu apsaimniekošana ES dalībvalstīs tiek īstenotas ļoti atšķirīgi, radot ievērojamas grūtības iedzīvotājiem un rūpniecības nozarēm. Tā kā 60 % ES virszemes ūdeņu ir pārrobežu ūdeņi, jāapsver iespēja izstrādāt kopēju ES ūdens resursu politiku. |
| --- | --- |

3.1.

Ūdens resursu politika un ūdens resursu apsaimniekošana ES dalībvalstīs tiek īstenotas ļoti atšķirīgi, radot ievērojamas grūtības iedzīvotājiem un rūpniecības nozarēm. Tā kā 60 % ES virszemes ūdeņu ir pārrobežu ūdeņi, jāapsver iespēja izstrādāt kopēju ES ūdens resursu politiku.

| 3.2. | Eiropadome 2023. gada martā pieņēma šādu secinājumu: “Eiropadome atzinīgi vērtē ANO 2023. gada konferenci par ūdeni un tās rīcības programmu ūdens resursu jomā. Tā atzīst, ka ir vajadzīga pastiprināta ES un globāla rīcība ūdens resursu jomā, un uzsver, cik svarīga ir stratēģiska ES pieeja ūdens nodrošinājumam.” (4) |
| --- | --- |

3.2.

Eiropadome 2023. gada martā pieņēma šādu secinājumu: “Eiropadome atzinīgi vērtē ANO 2023. gada konferenci par ūdeni un tās rīcības programmu ūdens resursu jomā. Tā atzīst, ka ir vajadzīga pastiprināta ES un globāla rīcība ūdens resursu jomā, un uzsver, cik svarīga ir stratēģiska ES pieeja ūdens nodrošinājumam.” (4

| 3.3. | Eiropas Savienībai ir jāizstrādā rūpniecībai paredzēta visaptveroša ilgtspējīgas ūdens resursu apsaimniekošanas politika, kas balstītos uz samazināšanu, reģenerēšanu, atkalizmantošanu un reciklēšanu, kā arī koncentrētos uz ūdensietilpīgām rūpniecības nozarēm un ūdensefektīvu tehnoloģiju izmantošanu. Ūdens resursu jomā prioritārai jābūt kaskādes hierarhijai. |
| --- | --- |

3.3.

Eiropas Savienībai ir jāizstrādā rūpniecībai paredzēta visaptveroša ilgtspējīgas ūdens resursu apsaimniekošanas politika, kas balstītos uz samazināšanu, reģenerēšanu, atkalizmantošanu un reciklēšanu, kā arī koncentrētos uz ūdensietilpīgām rūpniecības nozarēm un ūdensefektīvu tehnoloģiju izmantošanu. Ūdens resursu jomā prioritārai jābūt kaskādes hierarhijai.

| 3.4. | Visas rūpniecības nozares ir atkarīgas no ūdens. Rūpniecība patērē aptuveni 40 % no kopējā iegūtā ūdens apjoma Eiropā (5). Galvenās ūdensietilpīgās rūpniecības nozares Eiropas Savienībā ir kalnrūpniecība un derīgo izrakteņu ieguve karjeros, ražošana, elektroenerģijas ražošana, būvniecība, ķīmisko vielu ražošana, lauksaimniecība, pārtikas un dzērienu ražošana, tekstilizstrādājumu, papīra un celulozes ražošana, farmācija, informācijas tehnoloģijas, tostarp datu centri, autobūves nozare, tērauda rūpniecība, mēslošanas līdzekļu ražošana un transporta nozare. Taču dati par ūdens ieguvi un izmantošanu Eiropas Savienībā ir novecojuši un nepilnīgi. Lai nodrošinātu plašu un visaptverošu pārskatu, ES rūpnieciskā ūdens stratēģija ir jābalsta uz datiem, kas savākti ES līmenī, iesaistot Eurostat. Šie dati ir jāvāc arī iekārtu līmenī, jo tas ir pirmais solis ūdensefektīvu procesu īstenošanā. Turklāt Pasaules Meteoroloģijas organizācija (PMO) strādā pie globālai datu glabātuvei paredzētas sadarbspējas platformas. |
| --- | --- |

3.4.

Visas rūpniecības nozares ir atkarīgas no ūdens. Rūpniecība patērē aptuveni 40 % no kopējā iegūtā ūdens apjoma Eiropā (5

Eurostat

| 3.5. | Ir skaidrs, ka vajadzīga integrēta ES pieeja ūdens resursu politikai, kas ietver labāku koordināciju attiecībā uz daudzajām tiesību aktu prasībām dažādajās nozarēs, tostarp rūpniecības nozarēs, un attiecībā uz izmantošanas veidiem. Turklāt ir vajadzīgi daudz vērienīgāki politiskie mērķi, lai uzlabotu ūdensefektivitāti un samazinātu ūdens piesārņojumu un patēriņu Eiropas rūpniecības nozarēs, it īpaši pakāpeniski ieviešot ūdensefektīvas tehnoloģijas. Tomēr ir vajadzīga nozaru pieeja, jo iespēja uzlabot ūdensefektivitāti dažādās nozarēs ievērojami atšķiras atkarībā no tā, vai pastāv pielāgotas ūdensefektīvas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

3.5.

Ir skaidrs, ka vajadzīga integrēta ES pieeja ūdens resursu politikai, kas ietver labāku koordināciju attiecībā uz daudzajām tiesību aktu prasībām dažādajās nozarēs, tostarp rūpniecības nozarēs, un attiecībā uz izmantošanas veidiem. Turklāt ir vajadzīgi daudz vērienīgāki politiskie mērķi, lai uzlabotu ūdensefektivitāti un samazinātu ūdens piesārņojumu un patēriņu Eiropas rūpniecības nozarēs, it īpaši pakāpeniski ieviešot ūdensefektīvas tehnoloģijas. Tomēr ir vajadzīga nozaru pieeja, jo iespēja uzlabot ūdensefektivitāti dažādās nozarēs ievērojami atšķiras atkarībā no tā, vai pastāv pielāgotas ūdensefektīvas tehnoloģijas.

| 3.6. | Attiecībā uz dažādām rūpniecības nozarēm ir jāveic rūpīga analīze Eiropas līmenī, lai izstrādātu kritērijus, pamatnostādnes un ziņošanas sistēmas ilgtspējīgai ūdens aprites ciklu attīstībai. Būtu jāatzīst, ka daži priekšdarbi, kas tieši vai netieši pievēršas rūpnieciskajiem ūdens aprites cikliem, ES līmenī jau ir veikti, piemēram, 2021. gada pētījums par aprites ekonomikas perspektīvām ES tekstilrūpniecības nozarē (6), taču ir jāpieliek lielākas pūles, lai aptvertu dažādās attiecīgās rūpniecības nozares. EESK aicina nākamo divu gadu laikā pārskatīt rūpniecības pārkārtošanās koncepcijas, lai iekļautu ūdensefektivitātes dimensiju un vērienīgu, taču reālistisku ceļvedi, kā pakāpeniski palielināt ūdensefektivitāti. |
| --- | --- |

3.6.

Attiecībā uz dažādām rūpniecības nozarēm ir jāveic rūpīga analīze Eiropas līmenī, lai izstrādātu kritērijus, pamatnostādnes un ziņošanas sistēmas ilgtspējīgai ūdens aprites ciklu attīstībai. Būtu jāatzīst, ka daži priekšdarbi, kas tieši vai netieši pievēršas rūpnieciskajiem ūdens aprites cikliem, ES līmenī jau ir veikti, piemēram, 2021. gada pētījums par aprites ekonomikas perspektīvām ES tekstilrūpniecības nozarē (6

| 3.7. | Lielāka uzmanība jāpievērš gan ūdens patēriņa un ūdens reciklēšanas centieniem jaunu rūpniecisku iekārtu apstiprināšanas procesos, gan stimulu sistēmām, kas paredzētas ūdens taupīšanas projektiem jau pastāvošo iekārtu jomā. Tomēr dažādām nozarēm ir atšķirīgas ūdens patēriņa vajadzības un dažādas izredzes/iespējas, kā panākt efektīvu ūdens izmantošanu. Princips “nekaitēt” ir jāapvieno ar saimnieciskās darbības tiesībām uz ūdens patēriņu. Šīs tiesības būtu jāatzīst ar nosacījumu, ka tiek apsolīts, izmantojot ūdensefektivitātes ceļvedi, pakāpeniski uzlabot ūdens izmantošanas efektivitāti rūpnieciskajās iekārtās un to mērīt ar rūpniecības kritērijiem. |
| --- | --- |

3.7.

Lielāka uzmanība jāpievērš gan ūdens patēriņa un ūdens reciklēšanas centieniem jaunu rūpniecisku iekārtu apstiprināšanas procesos, gan stimulu sistēmām, kas paredzētas ūdens taupīšanas projektiem jau pastāvošo iekārtu jomā. Tomēr dažādām nozarēm ir atšķirīgas ūdens patēriņa vajadzības un dažādas izredzes/iespējas, kā panākt efektīvu ūdens izmantošanu. Princips “nekaitēt” ir jāapvieno ar saimnieciskās darbības tiesībām uz ūdens patēriņu. Šīs tiesības būtu jāatzīst ar nosacījumu, ka tiek apsolīts, izmantojot ūdensefektivitātes ceļvedi, pakāpeniski uzlabot ūdens izmantošanas efektivitāti rūpnieciskajās iekārtās un to mērīt ar rūpniecības kritērijiem.

| 3.8. | Rūpniecības nozares arvien vairāk saskarsies ar spiedienu samazināt ietekmi uz vidi un uzlabot ūdens resursefektivitāti, tostarp gan tiešu, gan netiešu ūdens izmantošanu. Tāpat kā dekarbonizācijas un enerģētikas nozare, daudzas rūpniecības nozares saskaras ar nepieciešamību veikt liela mēroga ieguldījumus, lai savus ražošanas procesus un vērtības ķēdes padarītu ūdensefektīvākas un samazinātu to ietekmi uz ūdens kvalitāti. |
| --- | --- |

3.8.

Rūpniecības nozares arvien vairāk saskarsies ar spiedienu samazināt ietekmi uz vidi un uzlabot ūdens resursefektivitāti, tostarp gan tiešu, gan netiešu ūdens izmantošanu. Tāpat kā dekarbonizācijas un enerģētikas nozare, daudzas rūpniecības nozares saskaras ar nepieciešamību veikt liela mēroga ieguldījumus, lai savus ražošanas procesus un vērtības ķēdes padarītu ūdensefektīvākas un samazinātu to ietekmi uz ūdens kvalitāti.

| 3.9. | Pārejot uz oglekļneitrālu, energoefektīvu un ūdensefektīvu sabiedrību, ir būtiski, lai rūpniecības nozares, kuru darbība norisinās ES teritorijā, saglabātu konkurētspēju un nezaudētu iespējas salīdzinājumā ar citām pasaules teritorijām, kurās ir pieņemta mazāk atbildīga un ierobežojoša politika, tādējādi graujot ražošanu, ražošanas rezultātus un nodarbinātību Eiropas Savienībā un nepanākot progresu ūdens resursu jautājuma risināšanā pasaules mērogā. Eiropas Savienībā ražotie produkti un pakalpojumi, kuru pamatā ir apzinīgs ūdens patēriņš, nākotnē mums ir jāaizsargā no tāda importa, kas ir mazāk efektīvs ūdens patēriņa ziņā. |
| --- | --- |

3.9.

Pārejot uz oglekļneitrālu, energoefektīvu un ūdensefektīvu sabiedrību, ir būtiski, lai rūpniecības nozares, kuru darbība norisinās ES teritorijā, saglabātu konkurētspēju un nezaudētu iespējas salīdzinājumā ar citām pasaules teritorijām, kurās ir pieņemta mazāk atbildīga un ierobežojoša politika, tādējādi graujot ražošanu, ražošanas rezultātus un nodarbinātību Eiropas Savienībā un nepanākot progresu ūdens resursu jautājuma risināšanā pasaules mērogā. Eiropas Savienībā ražotie produkti un pakalpojumi, kuru pamatā ir apzinīgs ūdens patēriņš, nākotnē mums ir jāaizsargā no tāda importa, kas ir mazāk efektīvs ūdens patēriņa ziņā.

4.   Ūdensefektīvas tehnoloģijas ilgtspējīgai ūdens resursu apsaimniekošanai

Ūdensefektīvas tehnoloģijas ilgtspējīgai ūdens resursu apsaimniekošanai

| 4.1. | Lai sekmīgi īstenotu ilgtspējīgu ES ūdens resursu politiku, rūpniecībā un citās jomās ir veiksmīgi jāievieš ūdensefektīvas tehnoloģijas. Šādām tehnoloģijām ir potenciāls ievērojami samazināt ūdens izmantošanu un veicināt atkalizmantošanu un reciklēšanu, kā arī uzlabot ūdens kvalitāti un samazināt notekūdeņu novadīšanu. Ūdensapgādes drošība, ja tā ir nepastāvīga, būtu jāpalielina, izmantojot labi izstrādātas ūdens uzglabāšanas sistēmas (lietus un plūdi). |
| --- | --- |

4.1.

Lai sekmīgi īstenotu ilgtspējīgu ES ūdens resursu politiku, rūpniecībā un citās jomās ir veiksmīgi jāievieš ūdensefektīvas tehnoloģijas. Šādām tehnoloģijām ir potenciāls ievērojami samazināt ūdens izmantošanu un veicināt atkalizmantošanu un reciklēšanu, kā arī uzlabot ūdens kvalitāti un samazināt notekūdeņu novadīšanu. Ūdensapgādes drošība, ja tā ir nepastāvīga, būtu jāpalielina, izmantojot labi izstrādātas ūdens uzglabāšanas sistēmas (lietus un plūdi).

| 4.2. | Jau pastāv vairākas ūdensefektīvas tehnoloģijas. Rūpniecībā pašlaik tiek izmantotas dažas no svarīgākajām tehnoloģijām: ūdens reciklēšana un atkalizmantošana – notekūdeņu attīrīšana un atkalizmantošana rūpnieciskās darbībās, samazinot pieprasījumu pēc saldūdens; rūpniecisko procesu novērtēšana un uzlabošana ar mērķi samazināt ūdens izmantošanu un atkritumus; jonu apmaiņas stadijas vietā reversās osmozes stadijas izmantošana katla barošanas ūdenim ar mērķi samazināt sāls daudzumu reģenerēto notekūdeņu utilizācijā; membrānfiltrēšana – ūdenī esošo piemaisījumu likvidēšana, lai to varētu atkal izmantot rūpnieciskiem mērķiem; notekūdeņu atkalizmantošana pēc attīrīšanas; zemas plūsmas ierīces – ūdens izmantojuma samazināšana ēkās, uzstādot ūdensefektīvus krānus, dušas galvas un tualetes podus; pilienveida apūdeņošana un precīzā lauksaimniecība – ūdens izmantojuma samazināšana lauksaimniecībā un ražas optimizēšana; anaerobā notekūdeņu attīrīšana (biogāzes ražošana, neizmantojot skābekli enerģijas ražošanā – mikroorganismu izmantošana piesārņojošo vielu noārdīšanai notekūdeņos, tādējādi iegūstot notekūdeņus, kurus var izmantot atkārtoti); lietusūdens savākšana un uzglabāšana izmantošanai apūdeņošanā, tīrīšanā vai citiem izmantojuma veidiem, kas nav saistīti ar dzeramo ūdeni; slēgta cikla sistēmas – ūdens izmantojuma un atkritumu samazināšana, pārstrādājot ūdeni rūpnieciska procesa ietvaros; materiālu aizvietošana – tādu alternatīvu materiālu izmantošana, kuru ražošanā nepieciešams mazāk ūdens un kam ir mazāka ūdens izmantojuma pēda. |
| --- | --- |

4.2.

Jau pastāv vairākas ūdensefektīvas tehnoloģijas. Rūpniecībā pašlaik tiek izmantotas dažas no svarīgākajām tehnoloģijām: ūdens reciklēšana un atkalizmantošana – notekūdeņu attīrīšana un atkalizmantošana rūpnieciskās darbībās, samazinot pieprasījumu pēc saldūdens; rūpniecisko procesu novērtēšana un uzlabošana ar mērķi samazināt ūdens izmantošanu un atkritumus; jonu apmaiņas stadijas vietā reversās osmozes stadijas izmantošana katla barošanas ūdenim ar mērķi samazināt sāls daudzumu reģenerēto notekūdeņu utilizācijā; membrānfiltrēšana – ūdenī esošo piemaisījumu likvidēšana, lai to varētu atkal izmantot rūpnieciskiem mērķiem; notekūdeņu atkalizmantošana pēc attīrīšanas; zemas plūsmas ierīces – ūdens izmantojuma samazināšana ēkās, uzstādot ūdensefektīvus krānus, dušas galvas un tualetes podus; pilienveida apūdeņošana un precīzā lauksaimniecība – ūdens izmantojuma samazināšana lauksaimniecībā un ražas optimizēšana; anaerobā notekūdeņu attīrīšana (biogāzes ražošana, neizmantojot

| 4.3. | Daudzās rūpniecības nozarēs jau izmanto ūdensefektīvas tehnoloģijas. Piemēram, piensaimniecības nozarē labs piemērs ir Īrija, no kurienes pārstrādāta piena veidā gadā eksportē 11 miljardus litru piena 6,8 miljardu EUR vērtībā. Īrijas lielākais zemnieku kooperatīvs Tirlan tā lielākajā ražotnē Belīregetā (Ballyragget), Kilkeni grāfistē, iegūst aptuveni 11 000 m3 ūdens dienā no vietējās upes un no urbumiem. Tomēr, pateicoties pārstrādes un ūdens attīrīšanas tehnoloģijām, ražotne faktiski katru dienu atgriež aptuveni 14 500 m3 tīra ūdens vietējā Noras upē, kas ir īpaši aizsargājama dabas teritorija. Tas nozīmē, ka piena ražotne reģenerē papildus aptuveni 30 % tīra ūdens atpakaļ vietējā upē. Šā atpakaļ atgrieztā ūdens kvalitāte ir tik laba, ka laika gaitā tas ir palīdzējis uzlabot upes ūdens kvalitāti un saglabāt upes kā īpaši aizsargājamas dabas teritorijas un īpašas aizsargājamās teritorijas statusu. Ir veikti ievērojami ieguldījumi notekūdeņu attīrīšanas iekārtās un piemērotās tehnoloģijās. |
| --- | --- |

4.3.

Daudzās rūpniecības nozarēs jau izmanto ūdensefektīvas tehnoloģijas. Piemēram, piensaimniecības nozarē labs piemērs ir Īrija, no kurienes pārstrādāta piena veidā gadā eksportē 11 miljardus litru piena 6,8 miljardu EUR vērtībā. Īrijas lielākais zemnieku kooperatīvs Tirlan

Ballyragget

3

3

| 4.4. | Lai gan tekstilrūpniecības nozarē dominē Āzijas ražotāji, Eiropas Savienībā tajā ir nodarbināti vairāk nekā 1,6 miljoni cilvēku. Šai nozarei ir liela ietekme uz ūdens resursiem. Tekstilizstrādājumi satur daudzus potenciālus piesārņotājus, kas tekstilizstrādājumu izmantošanas posmā nonāk ūdens aprites ciklā, tāpēc tiem ir nepieciešams stingrs tiesiskais regulējums. Šie piesārņotāji ietver šķiedru mikrodaļas, ūdensnecaurlaidīgas vielas/ķimikālijas un tekstilkrāsvielas. Turklāt var paredzēt, ka ūdens trūkums ražošanas valstīs arvien vairāk ietekmēs izmaksas un ierobežos jaudu. Ir jāizprot vērtības ķēdes un materiālu plūsmas Eiropā un pasaulē. Ir arī gaidāmas problēmas un pienākumi attiecībā uz pēcpatēriņa tekstilizstrādājumu savākšanu un apstrādi. |
| --- | --- |

4.4.

Lai gan tekstilrūpniecības nozarē dominē Āzijas ražotāji, Eiropas Savienībā tajā ir nodarbināti vairāk nekā 1,6 miljoni cilvēku. Šai nozarei ir liela ietekme uz ūdens resursiem. Tekstilizstrādājumi satur daudzus potenciālus piesārņotājus, kas tekstilizstrādājumu izmantošanas posmā nonāk ūdens aprites ciklā, tāpēc tiem ir nepieciešams stingrs tiesiskais regulējums. Šie piesārņotāji ietver šķiedru mikrodaļas, ūdensnecaurlaidīgas vielas/ķimikālijas un tekstilkrāsvielas. Turklāt var paredzēt, ka ūdens trūkums ražošanas valstīs arvien vairāk ietekmēs izmaksas un ierobežos jaudu. Ir jāizprot vērtības ķēdes un materiālu plūsmas Eiropā un pasaulē. Ir arī gaidāmas problēmas un pienākumi attiecībā uz pēcpatēriņa tekstilizstrādājumu savākšanu un apstrādi.

| 4.5. | Pamatojoties uz ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas stratēģiju, jau agrīnā posmā būtu sīkāk jāizstrādā tiesiskais regulējums par aspektiem, kas saistīti ar ūdeni aprites ekonomikā. Stratēģijā ir norādīts, ka ir jāattīsta aprites ekonomika, bet nav skaidri aplūkota nepieciešamība pēc ūdens resursiem. Tomēr nav šaubu – lai tekstilrūpniecībā piemērotu aprites ekonomikas principus, būs vajadzīgs liels ūdens daudzums. Ļoti svarīgi ir apzināt ar ūdens aprites ciklu saistītās pētniecības, izstrādes un izglītības vajadzības, kā arī attiecīgo valsts finansējumu. Jānosaka arī mērķrādītāji un ierobežojumi attiecībā uz pieprasījumu pēc saldūdens, kas būtu jāsamazina līdz minimumam, optimizējot procesu (reciklēšana). Turklāt Eiropas Savienībai būtu jāapsver iespēja izstrādāt ceļvedi pakāpeniskai virzībai uz nulles notekūdeņu novadīšanas mērķrādītāju, vismaz samazinot potenciālo piesārņotāju skaitu. |
| --- | --- |

4.5.

Pamatojoties uz ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas stratēģiju, jau agrīnā posmā būtu sīkāk jāizstrādā tiesiskais regulējums par aspektiem, kas saistīti ar ūdeni aprites ekonomikā. Stratēģijā ir norādīts, ka ir jāattīsta aprites ekonomika, bet nav skaidri aplūkota nepieciešamība pēc ūdens resursiem. Tomēr nav šaubu – lai tekstilrūpniecībā piemērotu aprites ekonomikas principus, būs vajadzīgs liels ūdens daudzums. Ļoti svarīgi ir apzināt ar ūdens aprites ciklu saistītās pētniecības, izstrādes un izglītības vajadzības, kā arī attiecīgo valsts finansējumu. Jānosaka arī mērķrādītāji un ierobežojumi attiecībā uz pieprasījumu pēc saldūdens, kas būtu jāsamazina līdz minimumam, optimizējot procesu (reciklēšana). Turklāt Eiropas Savienībai būtu jāapsver iespēja izstrādāt ceļvedi pakāpeniskai virzībai uz nulles notekūdeņu novadīšanas mērķrādītāju, vismaz samazinot potenciālo piesārņotāju skaitu.

| 4.6. | Vēl viens piemērs ir papīra rūpniecība, kurai ir liels potenciāls veikt pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgu ietekmi uz ūdens avotiem vai pat novērstu to. Papīra rūpniecībā Eiropā jau ir salīdzinoši labi ūdens izmantošanas standarti (7), bet ir iespējami turpmāki uzlabojumi. Tos var panākt, pastiprinot ūdens atkalizmantošanas procesu īstenošanu, ieviešot jaunākās attīrīšanas tehnoloģijas un nosakot ambiciozā, taču reālistiskā termiņā sasniedzamu potenciālo mērķrādītāju, proti, gandrīz nulles notekūdeņu novadīšanu. Valdības atbalsts Eiropas papīra rūpniecības attīstībai un inovācijai un ūdens izmantošanas optimizācijas pasākumi var sniegt ekonomiskas priekšrocības. Piemēram, zināšanas par ūdens izmantošanas optimizēšanu papīra rūpniecībā jau ir viens no ekonomiskajiem faktoriem Eiropas mašīnbūvē, un pastāvošie risinājumi ir pārņemti arī citās nozarēs. Citās pasaules daļās lielas papīra rūpnīcas ir nācies slēgt, jo tās radīja ārkārtīgi nelabvēlīgu ietekmi uz ūdeni apkārtējā teritorijā. |
| --- | --- |

4.6.

Vēl viens piemērs ir papīra rūpniecība, kurai ir liels potenciāls veikt pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgu ietekmi uz ūdens avotiem vai pat novērstu to. Papīra rūpniecībā Eiropā jau ir salīdzinoši labi ūdens izmantošanas standarti (7

| 4.7. | Ūdens nozarēm (ūdenssaimniecībām un notekūdeņu attīrīšanas iekārtām) vajadzētu būt klimatneitrālai un energoneitrālai (vai pat klimatpozitīvai un energopozitīvai), un kiberdrošai kritiskai infrastruktūrai. Eiropā un visā pasaulē pastāv labi piemēri. No otras puses, reģioniem ar ļoti maziem ūdens resursiem ir liels potenciāls panākt uzlabojumus (pārvaldība, atsāļošana, ūdens aprite, efektivitāte). |
| --- | --- |

4.7.

Ūdens nozarēm (ūdenssaimniecībām un notekūdeņu attīrīšanas iekārtām) vajadzētu būt klimatneitrālai un energoneitrālai (vai pat klimatpozitīvai un energopozitīvai), un kiberdrošai kritiskai infrastruktūrai. Eiropā un visā pasaulē pastāv labi piemēri. No otras puses, reģioniem ar ļoti maziem ūdens resursiem ir liels potenciāls panākt uzlabojumus (pārvaldība, atsāļošana, ūdens aprite, efektivitāte).

| 4.8. | Līdzīgi tam, kā klimata un enerģētiskās krīzes novēršanas nolūkā lielākajā daļā ES valstu tika ieviestas prasības attiecībā uz ēku siltumizolāciju un pārbūvi, būtu jāievieš politika par ūdens savākšanu un atkalizmantošanu visās jaunajās ēkās. Attiecībā uz rūpniecību ir jāizstrādā politika par saimniecības notekūdeņu izmantošanu veidos, kas nav saistīti ar dzeramo ūdeni. Piemēram, Kopīgais pētniecības centrs (JRC) ir izstrādājis tehniskās pamatnostādnes par galveno riska pārvaldības principu piemērošanu ar ūdens atkalizmantošanas sistēmu saistīto veselības un vides risku novērtēšanai un pārvaldībai (8). Tomēr ir nepieciešams sistemātiskāk izmantot esošās un jaunās tehnoloģijas, un tās būtu jāievieš, ņemot vērā pilnu ūdens aprites ciklu. |
| --- | --- |

4.8.

Līdzīgi tam, kā klimata un enerģētiskās krīzes novēršanas nolūkā lielākajā daļā ES valstu tika ieviestas prasības attiecībā uz ēku siltumizolāciju un pārbūvi, būtu jāievieš politika par ūdens savākšanu un atkalizmantošanu visās jaunajās ēkās. Attiecībā uz rūpniecību ir jāizstrādā politika par saimniecības notekūdeņu izmantošanu veidos, kas nav saistīti ar dzeramo ūdeni. Piemēram, Kopīgais pētniecības centrs (JRC

8

| 4.9. | Eiropas Savienībai ir jākļūst par pasaules līderi ūdensefektīvu tehnoloģiju izstrādē, ražošanā un izmantošanā, kā arī jātop par globāli atpazīstamu teritoriju ar mazu ūdens izmantojuma pēdu. Svarīga nozīme būs ieguldījumiem pētniecībā, izstrādē un ūdenssaimniecības nozares pārvaldībā, kā arī tai būtiskās prasmēs. Lai veicinātu zinātību un jaunu ūdens izmantošanas tehnoloģiju ieviešanu, tostarp mākslīgā intelekta izmantošanu šajā jomā, būs vajadzīgas jaunas profesijas un apmācīti darbinieki, kas specializējušies ūdens resursu jomā. ES var būt vadošā “zilās ražošanas” jomā un rūpnieciskā ūdens attīrīšanas tirgū un koncentrēties uz jaunu augsti kvalificētu darbvietu radīšanu Eiropā. Nākotnē viena no rūpniecības pamatkompetencēm un galvenajiem snieguma rādītājiem (key performance indicator – KPI) būs zinātība saistībā ar ūdens taupīšanas procesiem. Ūdensefektīvas tehnoloģijas ir rūpniecības nozare, kas ir daļa no tīrām tehnoloģijām. Tā kā tīras tehnoloģijas pašas par sevi ir atsevišķa ekosistēma, EESK ierosina nākamajos divos gados radīt pārkārtošanās koncepciju šai ekosistēmai, izvirzot tālejošus, bet reāli sasniedzamus mērķus, kā arī izstrādājot prasmju plānu. |
| --- | --- |

4.9.

Eiropas Savienībai ir jākļūst par pasaules līderi ūdensefektīvu tehnoloģiju izstrādē, ražošanā un izmantošanā, kā arī jātop par globāli atpazīstamu teritoriju ar mazu ūdens izmantojuma pēdu. Svarīga nozīme būs ieguldījumiem pētniecībā, izstrādē un ūdenssaimniecības nozares pārvaldībā, kā arī tai būtiskās prasmēs. Lai veicinātu zinātību un jaunu ūdens izmantošanas tehnoloģiju ieviešanu, tostarp mākslīgā intelekta izmantošanu šajā jomā, būs vajadzīgas jaunas profesijas un apmācīti darbinieki, kas specializējušies ūdens resursu jomā. ES var būt vadošā “zilās ražošanas” jomā un rūpnieciskā ūdens attīrīšanas tirgū un koncentrēties uz jaunu augsti kvalificētu darbvietu radīšanu Eiropā. Nākotnē viena no rūpniecības pamatkompetencēm un galvenajiem snieguma rādītājiem (key performance indicator – KPI

| 4.10. | Lai izstrādātu ilgtspējīgu ES ūdens resursu politiku, ir būtiski apspriesties ar nozares vadītājiem un pārstāvjiem un iesaistīt tos. Turklāt liela nozīme ir ES iedzīvotāju iesaistei ūdens resursu politikā. Daudzās nozarēs saskaņā ar valstu tiesību aktiem ūdens atkalizmantošana nav atļauta, un tas kavē aprites ekonomikas procesu. Lai to novērstu, Eiropas Savienībai ir jāievieš prasību minimums attiecībā uz ūdens kvalitāti un monitoringu. Šajā nolūkā varētu izveidot Zilā kursa platformu ES rūpniecības un lauksaimniecības pārstāvjiem, kā arī iedzīvotājiem, lai varētu apmainīties ar idejām un bažām par ūdens koplietošanu, izmantošanu un projektu inovāciju. Platformā varētu iekļaut vietējo, reģionālo, valstu un ES līmeni. ES Zilā kursa platformas mērķis būtu palīdzēt ES un dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk pieņemt vajadzīgos politiskos lēmumus par ūdens resursu politiku. Ir svarīgi arī pastiprināt dialogu ar vietējām un valsts pārvaldes iestādēm par ūdeni, lai veicinātu uz rīcību vērstu un strukturētu izpratni, informēšanu un izglītošanu par ūdens kā ierobežota resursa stratēģisko nozīmi. Šī pastāvīgā apspriešana varētu arī atvieglot to normatīvo šķēršļu likvidēšanu, kas kavē ūdensefektīvu tehnoloģiju ieviešanu rūpniecības un lauksaimniecības procesos un mājsaimniecībās. |
| --- | --- |

4.10.

Lai izstrādātu ilgtspējīgu ES ūdens resursu politiku, ir būtiski apspriesties ar nozares vadītājiem un pārstāvjiem un iesaistīt tos. Turklāt liela nozīme ir ES iedzīvotāju iesaistei ūdens resursu politikā. Daudzās nozarēs saskaņā ar valstu tiesību aktiem ūdens atkalizmantošana nav atļauta, un tas kavē aprites ekonomikas procesu. Lai to novērstu, Eiropas Savienībai ir jāievieš prasību minimums attiecībā uz ūdens kvalitāti un monitoringu. Šajā nolūkā varētu izveidot Zilā kursa platformu ES rūpniecības un lauksaimniecības pārstāvjiem, kā arī iedzīvotājiem, lai varētu apmainīties ar idejām un bažām par ūdens koplietošanu, izmantošanu un projektu inovāciju. Platformā varētu iekļaut vietējo, reģionālo, valstu un ES līmeni. ES Zilā kursa platformas mērķis būtu palīdzēt ES un dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk pieņemt vajadzīgos politiskos lēmumus par ūdens resursu politiku. Ir svarīgi arī pastiprināt dialogu ar vietējām un valsts pārvaldes iestādēm par ūdeni, lai veicinātu uz rīcību vērstu un strukturētu izpratni, informēšanu un izglītošanu par ūdens kā ierobežota resursa stratēģisko nozīmi. Šī pastāvīgā apspriešana varētu arī atvieglot to normatīvo šķēršļu likvidēšanu, kas kavē ūdensefektīvu tehnoloģiju ieviešanu rūpniecības un lauksaimniecības procesos un mājsaimniecībās.

| 4.11. | Visaptverošai ES ūdens resursu politikai jābūt saskaņotai ar tikpat vērienīgu ES finansēšanas plānu, lai rūpniecības nozares un pašvaldību iestādes varētu veikt būtiskus ieguldījumus ūdensefektīvās tehnoloģijās. Būtu jāievieš pozitīvi finansēšanas stimuli, piemēram, nodokļu kredīti, augstākas nolietojuma likmes un citi mehānismi. Zaļā finansējuma instrumenti un mehānisms (piemēram, vidiskie, sociālie un pārvaldības kritēriji un taksonomija) ir jāpapildina ar vairāk un dziļākiem ūdens izmantošanas aspektiem. |
| --- | --- |

4.11.

Visaptverošai ES ūdens resursu politikai jābūt saskaņotai ar tikpat vērienīgu ES finansēšanas plānu, lai rūpniecības nozares un pašvaldību iestādes varētu veikt būtiskus ieguldījumus ūdensefektīvās tehnoloģijās. Būtu jāievieš pozitīvi finansēšanas stimuli, piemēram, nodokļu kredīti, augstākas nolietojuma likmes un citi mehānismi. Zaļā finansējuma instrumenti un mehānisms (piemēram, vidiskie, sociālie un pārvaldības kritēriji un taksonomija) ir jāpapildina ar vairāk un dziļākiem ūdens izmantošanas aspektiem.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.eea.europa.eu/highlights/water-stress-is-a-major

1

(2)  https://www.eea.europa.eu/publications/92-9167-025-1/page003.html

2

(3)  COM(2023) 62 final.

3

(4)  Eiropadomes sanāksme (2023. gada 23. marts) – secinājumi.

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Water_use_in_industry&oldid=196132

5

(6)  Kopīgā pētniecības centra (
  JRC
  ) publikāciju repozitorijs – “
  Circular Economy Perspectives in the EU Textile sector
  ” [“Aprites ekonomikas perspektīvas ES tekstilrūpniecības nozarē”] (europa.eu).

6

JRC

Circular Economy Perspectives in the EU Textile sector

(7)  https://www.africapulpaper.com/en/articles/water-usage-in-paper-mills

7

(8)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC129596

8

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/80

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana un klimata krīze: apritīgi un citādi risinājumi ES agropārtikas sistēmai nākotnes “Zilajā kursā”
  ”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/13)

| Ziņotājs: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | John COMER |

Ziņotājs:

Josep PUXEU ROCAMORA

Josep PUXEU ROCAMORA

Līdzziņotājs:

John COMER

John COMER

| Pilnsapulces lēmums | 23.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa: | Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 28.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 181/0/0 |

Pilnsapulces lēmums

23.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa:

Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

28.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

181/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Klimata pārmaiņas izmaina nokrišņu daudzumu Eiropas Savienībā un tādējādi arī lauksaimniecībai pieejamā ūdens daudzumu. Tādēļ ne tikai samazinās kultūraugu audzēšana, bet arī palielinās konkurence starp dažādām patēriņa jomām (iedzīvotāji, rūpniecība un lauksaimniecība). Turklāt ūdens kvalitāti ietekmē arī cilvēku darbība, kas palielina barības vielu un piesārņotāju klātbūtni. |
| --- | --- |

1.1.

Klimata pārmaiņas izmaina nokrišņu daudzumu Eiropas Savienībā un tādējādi arī lauksaimniecībai pieejamā ūdens daudzumu. Tādēļ ne tikai samazinās kultūraugu audzēšana, bet arī palielinās konkurence starp dažādām patēriņa jomām (iedzīvotāji, rūpniecība un lauksaimniecība). Turklāt ūdens kvalitāti ietekmē arī cilvēku darbība, kas palielina barības vielu un piesārņotāju klātbūtni.

| 1.2. | Kopējā lauksaimniecības politikā, stratēģijā “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijā ir izvirzīti mērķi ilgtspējīgai pārtikas ražošanai un ekosistēmu aizsardzībai. Lai šos mērķus sasniegtu, lauksaimniecības pārtikas nozarei ir nepieciešama lauku apvidu un ražošanas struktūru saglabāšana, vietējā līmeņa ražotāju atbalstīšana, ilgtspējīga zemes un ūdens resursu apsaimniekošana, kā arī atvērta stratēģiskā autonomija. Ūdens ir viens no pārtikas ražošanas pamatresursiem, tāpēc, lai Eiropas Savienībā garantētu atbilstošu un ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, ir svarīgi nodrošināt piekļuvi pietiekami kvalitatīvam ūdenim un tā ilgtspējīgu apsaimniekošanu. Ar visām KLP shēmām būtu jāveicina ilgtspējīga un efektīva ūdens resursu apsaimniekošana, iekļaujot katrai dalībvalstij paredzētus rādītājus, lai uzraudzītu progresu ūdens resursu apsaimniekošanas jomā. |
| --- | --- |

1.2.

Kopējā lauksaimniecības politikā, stratēģijā “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijā ir izvirzīti mērķi ilgtspējīgai pārtikas ražošanai un ekosistēmu aizsardzībai. Lai šos mērķus sasniegtu, lauksaimniecības pārtikas nozarei ir nepieciešama lauku apvidu un ražošanas struktūru saglabāšana, vietējā līmeņa ražotāju atbalstīšana, ilgtspējīga zemes un ūdens resursu apsaimniekošana, kā arī atvērta stratēģiskā autonomija. Ūdens ir viens no pārtikas ražošanas pamatresursiem, tāpēc, lai Eiropas Savienībā garantētu atbilstošu un ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, ir svarīgi nodrošināt piekļuvi pietiekami kvalitatīvam ūdenim un tā ilgtspējīgu apsaimniekošanu. Ar visām KLP shēmām būtu jāveicina ilgtspējīga un efektīva ūdens resursu apsaimniekošana, iekļaujot katrai dalībvalstij paredzētus rādītājus, lai uzraudzītu progresu ūdens resursu apsaimniekošanas jomā.

| 1.3. | Ilgtspējīgai ūdens apsaimniekošanai jākoncentrējas uz apgādes pārvaldību, veicot pasākumus, ar ko nodrošina ūdens pieejamību visiem lietotājiem. Apgādes pārvaldībā noteikti jāoptimizē efektivitāte, jāsamazina zudumi, jānosaka izmantošanas prioritātes, jānovērš nelikumīga izmantošana, jāpieņem pasākumi, ar kuriem nodrošina visas sistēmas ilgtspēju, un visbeidzot jāizveido virkne pieeju, kas būtu saskaņotas ar stratēģijām, ar kurām konsolidē pietiekamu pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.3.

Ilgtspējīgai ūdens apsaimniekošanai jākoncentrējas uz apgādes pārvaldību, veicot pasākumus, ar ko nodrošina ūdens pieejamību visiem lietotājiem. Apgādes pārvaldībā noteikti jāoptimizē efektivitāte, jāsamazina zudumi, jānosaka izmantošanas prioritātes, jānovērš nelikumīga izmantošana, jāpieņem pasākumi, ar kuriem nodrošina visas sistēmas ilgtspēju, un visbeidzot jāizveido virkne pieeju, kas būtu saskaņotas ar stratēģijām, ar kurām konsolidē pietiekamu pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā.

| 1.4. | EESK aicina izstrādāt īpašus standartus ūdens izmantošanai dažādās ekonomikas nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un rūpniecībā, izveidojot pārvaldības struktūru, kuras mērķis būtu izstrādāt ūdens izmantošanas vadlīnijas katrai nozarei un kurā būtu jāiesaista EESK. |
| --- | --- |

1.4.

EESK aicina izstrādāt īpašus standartus ūdens izmantošanai dažādās ekonomikas nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un rūpniecībā, izveidojot pārvaldības struktūru, kuras mērķis būtu izstrādāt ūdens izmantošanas vadlīnijas katrai nozarei un kurā būtu jāiesaista EESK.

| 1.5. | Lai nodrošinātu ūdeni lauksaimnieciskajā ražošanā, izšķiroša nozīme ir tehnoloģijām. Atbilstoši un pietiekami budžeta līdzekļi jāatvēl pētniecībai un zināšanu pielāgošanai genomikā, kuras mērķis ir attīstīt izturīgākus un klimatiskajiem apstākļiem piemērotākus kultūraugus. Resursi būs nepieciešami arī, lai veicinātu jaunas ūdens pārveidošanas metodes, piemēram, atkalizmantošanu un atsāļošanu. Šajā saistībā EESK ierosina veicināt pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu jaunas tehnoloģijas, vienlaikus respektējot ekosistēmas, kurās tās atrodas, un par prioritāti izvirzot vides apsvērumus. |
| --- | --- |

1.5.

Lai nodrošinātu ūdeni lauksaimnieciskajā ražošanā, izšķiroša nozīme ir tehnoloģijām. Atbilstoši un pietiekami budžeta līdzekļi jāatvēl pētniecībai un zināšanu pielāgošanai genomikā, kuras mērķis ir attīstīt izturīgākus un klimatiskajiem apstākļiem piemērotākus kultūraugus. Resursi būs nepieciešami arī, lai veicinātu jaunas ūdens pārveidošanas metodes, piemēram, atkalizmantošanu un atsāļošanu. Šajā saistībā EESK ierosina veicināt pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu jaunas tehnoloģijas, vienlaikus respektējot ekosistēmas, kurās tās atrodas, un par prioritāti izvirzot vides apsvērumus.

| 1.6. | Enerģijas cenas ietekmē jaunu tehnoloģiju ieviešanu, kuru darbība ir cieši saistīta ar fosilā kurināmā izmantošanu. EESK aicina dekarbonizēt lauksaimniecību, pielāgot lauksaimniecības cenas primārajā sektorā un intensīvi izmantot atjaunīgos enerģijas avotus, lai nostiprinātu savstarpējo saikni starp enerģiju, ūdeni un pārtiku. |
| --- | --- |

1.6.

Enerģijas cenas ietekmē jaunu tehnoloģiju ieviešanu, kuru darbība ir cieši saistīta ar fosilā kurināmā izmantošanu. EESK aicina dekarbonizēt lauksaimniecību, pielāgot lauksaimniecības cenas primārajā sektorā un intensīvi izmantot atjaunīgos enerģijas avotus, lai nostiprinātu savstarpējo saikni starp enerģiju, ūdeni un pārtiku.

| 1.7. | Klimata pārmaiņas nozīmē augstāku temperatūru, pastiprinātu evapotranspirāciju un ekstremālu laikapstākļu ievērojamu pieaugumu, kuru sekas ir sausums, plūdi, vētras un ugunsgrēki. Šīs problēmas ir ļoti postošas augkopībai un lopkopībai. Ir nepieciešams stratēģisks plāns, kurā izmantotas zinātnes un tehnoloģiju ekspertzināšanas, lai garantētu drošu ūdens pieejamību lauksaimniecībā visā Eiropas Savienībā. Jāizveido īpaši plāni vietējām teritorijām un reģioniem, kas cieš no ilgstoša sausuma un plūdiem. Būs nepieciešams īpašs atsevišķs budžets un atbalsta pozīcijas, kā arī ES regula, kas novirza resursus ar mērķi nodrošināt un atvieglot centrālo, reģionālo un vietējo plānu izstrādi pietiekamas ūdensapgādes nodrošināšanai. Šādiem plāniem jānodrošina paredzētajam mērķim piemērotas ūdens infrastruktūras izveidošana un uzturēšana visā ES. |
| --- | --- |

1.7.

Klimata pārmaiņas nozīmē augstāku temperatūru, pastiprinātu evapotranspirāciju un ekstremālu laikapstākļu ievērojamu pieaugumu, kuru sekas ir sausums, plūdi, vētras un ugunsgrēki. Šīs problēmas ir ļoti postošas augkopībai un lopkopībai. Ir nepieciešams stratēģisks plāns, kurā izmantotas zinātnes un tehnoloģiju ekspertzināšanas, lai garantētu drošu ūdens pieejamību lauksaimniecībā visā Eiropas Savienībā. Jāizveido īpaši plāni vietējām teritorijām un reģioniem, kas cieš no ilgstoša sausuma un plūdiem. Būs nepieciešams īpašs atsevišķs budžets un atbalsta pozīcijas, kā arī ES regula, kas novirza resursus ar mērķi nodrošināt un atvieglot centrālo, reģionālo un vietējo plānu izstrādi pietiekamas ūdensapgādes nodrošināšanai. Šādiem plāniem jānodrošina paredzētajam mērķim piemērotas ūdens infrastruktūras izveidošana un uzturēšana visā ES.

2.   Eiropas lauksaimniecības konteksts

Eiropas lauksaimniecības konteksts

| 2.1. | Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir analizēt mijiedarbību starp ūdeni un lauksaimniecību ES līmenī saistībā ar klimata krīzi un ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu un ilgtspēju nākotnē. Atzinumā izvirzīti jautājumi pārdomām attiecībā uz ārkārtēju laikapstākļu un dažādu ES rīcībpolitiku un noteikumu ietekmi. Tajā ir aprakstīta steidzamā nepieciešamība ilgtspējīgi apsaimniekot ūdens resursus, kā arī īpašās problēmas, kas ietekmē ūdeni ES lauksaimniecībā, un izvirzīti priekšlikumi, kā stiprināt ES pārtikas autonomiju un uzlabot ūdens piegādes kvalitāti un kvantitāti, lai sasniegtu šo mērķi. |
| --- | --- |

2.1.

Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir analizēt mijiedarbību starp ūdeni un lauksaimniecību ES līmenī saistībā ar klimata krīzi un ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu un ilgtspēju nākotnē. Atzinumā izvirzīti jautājumi pārdomām attiecībā uz ārkārtēju laikapstākļu un dažādu ES rīcībpolitiku un noteikumu ietekmi. Tajā ir aprakstīta steidzamā nepieciešamība ilgtspējīgi apsaimniekot ūdens resursus, kā arī īpašās problēmas, kas ietekmē ūdeni ES lauksaimniecībā, un izvirzīti priekšlikumi, kā stiprināt ES pārtikas autonomiju un uzlabot ūdens piegādes kvalitāti un kvantitāti, lai sasniegtu šo mērķi.

| 2.2. | Lauksaimniecība Eiropas Savienībā ir stratēģiski svarīga nozare, galvenokārt tās sociāli ekonomiskās nozīmes dēļ. Tiek lēsts, ka apūdeņoti tiek 30 % no ES produktīvās lauksaimniecības zemes, un dienvidu dalībvalstīs īpašo klimatisko apstākļu dēļ šis procentuālais rādītājs ir augstāks, dažos reģionos sasniedzot 70 % (1). |
| --- | --- |

2.2.

Lauksaimniecība Eiropas Savienībā ir stratēģiski svarīga nozare, galvenokārt tās sociāli ekonomiskās nozīmes dēļ. Tiek lēsts, ka apūdeņoti tiek 30 % no ES produktīvās lauksaimniecības zemes, un dienvidu dalībvalstīs īpašo klimatisko apstākļu dēļ šis procentuālais rādītājs ir augstāks, dažos reģionos sasniedzot 70 % (1

3.   Ūdens nepietiekamība un galvenie izaicinājumi ES lauksaimniecības pārtikas sistēmai

Ūdens nepietiekamība un galvenie izaicinājumi ES lauksaimniecības pārtikas sistēmai

| 3.1. | Lauksaimnieciskā ražošana ir atkarīga no ūdens pieejamības. Savukārt lauksaimniecība ietekmē gan ūdens daudzumu, gan kvalitāti vai nu ar piesārņojuma izplatību, ko rada mēslošanas līdzekļu un pesticīdu izmantošana, vai arī izraisot sāļūdens intrūziju pārmērīgi ekspluatētajos piekrastes ūdens nesējslāņos. Tiek lēsts, ka 20 % no Eiropas zemes un 30 % no tās iedzīvotājiem katru gadu skar ūdens nepietiekamība (2), un paredzams, ka nākamo desmit gadu laikā ūdens stress ES līmenī ievērojami pieaugs (3). |
| --- | --- |

3.1.

Lauksaimnieciskā ražošana ir atkarīga no ūdens pieejamības. Savukārt lauksaimniecība ietekmē gan ūdens daudzumu, gan kvalitāti vai nu ar piesārņojuma izplatību, ko rada mēslošanas līdzekļu un pesticīdu izmantošana, vai arī izraisot sāļūdens intrūziju pārmērīgi ekspluatētajos piekrastes ūdens nesējslāņos. Tiek lēsts, ka 20 % no Eiropas zemes un 30 % no tās iedzīvotājiem katru gadu skar ūdens nepietiekamība (2

3

| 3.2. | Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras datiem atjaunīgie ūdens resursi ES līmenī ir samazinājušies no 3 219 km3 2010. gadā līdz 2 883 km3 2020. gadā (4). Šo situāciju negatīvi ietekmēs paredzamā temperatūras paaugstināšanās un lielāka evapotranspirācija, kas palielinās pieprasījumu pēc ūdens lauksaimniecībā un konkurenci starp dažādiem tā izmantošanas veidiem. |
| --- | --- |

3.2.

Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras datiem atjaunīgie ūdens resursi ES līmenī ir samazinājušies no 3 219 km3

3

4

| 3.3. | Pēdējo 55 gadu laikā visā Eiropas Savienībā atjaunīgie ūdens resursi uz vienu iedzīvotāju ir samazinājušies par 17 % (5). Lai gan to daļēji var skaidrot ar iedzīvotāju skaita pieaugumu, ir arī taisnība, ka ekonomiskās aktivitātes, tostarp lauksaimniecības, un klimata pārmaiņu radītais spiediens daudzos ES reģionos saasina sezonālu un ikgadēju ūdens trūkumu. |
| --- | --- |

3.3.

Pēdējo 55 gadu laikā visā Eiropas Savienībā atjaunīgie ūdens resursi uz vienu iedzīvotāju ir samazinājušies par 17 % (5

| 3.4. | No 2010. līdz 2016. gadam virszemes ūdeņi veidoja 54 % no lauksaimniecībā izmantotā ūdens Eiropas Savienībā, bet gruntsūdeņi – 39 %. No tiem 4 % bija reciklēts un 3 % – atsāļots ūdens (6). Šie procentuālie rādītāji dažādās dalībvalstīs var ievērojami atšķirties atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem. Apņemšanās atkalizmantot attīrītus notekūdeņus ir viens no aprites ekonomikas elementiem, īpaši tāpēc, ka katru gadu Eiropas Savienībā tiek atkalizmantoti tikai 1 100 hm3 notekūdeņu (aptuveni 0,4 % no kopējā uztvertā saldūdens apjoma ES) (7). |
| --- | --- |

3.4.

No 2010. līdz 2016. gadam virszemes ūdeņi veidoja 54 % no lauksaimniecībā izmantotā ūdens Eiropas Savienībā, bet gruntsūdeņi – 39 %. No tiem 4 % bija reciklēts un 3 % – atsāļots ūdens (6

3

7

| 3.5. | Lauksaimniecība ir gan galvenais ūdens nepietiekamības cēlonis, gan tās upuris. Saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) datiem lauksaimniecība ir atbildīga par gandrīz 70 % no visa ūdens izņemšanas, un dažās attīstības valstīs šis rādītājs var sasniegt pat 95 % (8). Tomēr daudzās valstīs apūdeņošanas efektivitāte ir zema. |
| --- | --- |

3.5.

Lauksaimniecība ir gan galvenais ūdens nepietiekamības cēlonis, gan tās upuris. Saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO

8

| 3.6. | Lai gan ES lauksaimnieciskās ražošanas ietekme uz ūdeni samazinās, tā joprojām ir ievērojama intensīvas lauksaimniecības apgabalos un vietās, kur ir lielāks spiediens uz ūdens resursiem. Tas var arī kavēt tādu dažādošanas darbību izvēršanu kā iekšzemes akvakultūra un algakultūra, kas dažos ES lauku apvidos varētu nodrošināt papildu ieņēmumu avotus, bet ir atkarīgas no tā, vai ir pieejams vismaz minimāls ūdens daudzums. |
| --- | --- |

3.6.

Lai gan ES lauksaimnieciskās ražošanas ietekme uz ūdeni samazinās, tā joprojām ir ievērojama intensīvas lauksaimniecības apgabalos un vietās, kur ir lielāks spiediens uz ūdens resursiem. Tas var arī kavēt tādu dažādošanas darbību izvēršanu kā iekšzemes akvakultūra un algakultūra, kas dažos ES lauku apvidos varētu nodrošināt papildu ieņēmumu avotus, bet ir atkarīgas no tā, vai ir pieejams vismaz minimāls ūdens daudzums.

| 3.7. | Ūdens nepietiekamība maina ūdens kā resursa koncepciju, kā arī pašreizējos pārvaldības modeļus. Ūdens jāuztver kā dzīvības pamatresurss, tāpēc tas ir jāpārvalda kā ierobežots, augstvērtīgs saimnieciskais labums. Uz pieprasījumu balstītas pārvaldības paradigmas pašlaik ir grūti piemērojamas, un tām ir jāvirzās uz apgādes pārvaldību saskaņā ar drošības un ilgtspējas kritērijiem. |
| --- | --- |

3.7.

Ūdens nepietiekamība maina ūdens kā resursa koncepciju, kā arī pašreizējos pārvaldības modeļus. Ūdens jāuztver kā dzīvības pamatresurss, tāpēc tas ir jāpārvalda kā ierobežots, augstvērtīgs saimnieciskais labums. Uz pieprasījumu balstītas pārvaldības paradigmas pašlaik ir grūti piemērojamas, un tām ir jāvirzās uz apgādes pārvaldību saskaņā ar drošības un ilgtspējas kritērijiem.

| 3.8. | Problēmas resursu pārvaldībā rodas ne tikai plānošanas vai pārvaldības instrumentu trūkuma vai dažādu dalībnieku interešu konfliktu dēļ, bet bieži vien tās rada sliktais apūdeņošanas infrastruktūras un meliorācijas sistēmu stāvoklis, kas izraisa ūdens zudumus un neefektīvu ūdens izmantošanu. |
| --- | --- |

3.8.

Problēmas resursu pārvaldībā rodas ne tikai plānošanas vai pārvaldības instrumentu trūkuma vai dažādu dalībnieku interešu konfliktu dēļ, bet bieži vien tās rada sliktais apūdeņošanas infrastruktūras un meliorācijas sistēmu stāvoklis, kas izraisa ūdens zudumus un neefektīvu ūdens izmantošanu.

| 3.9. | ES dienvidu dalībvalstu lauksaimniecība saskaras ar vairākām problēmām, kas ir tieši saistītas ar ūdens trūkumu, it īpaši ar ilgstošu sausumu, kas ir intensīvāks Vidusjūras reģionā, nevienlīdzīgu ūdens pieejamību un sadali, konkurenci par ūdeni, it īpaši pilsētu vajadzībām un tūrisma intensitātes dēļ. ES ziemeļu dalībvalstīs dominē problēma, kas saistīta ar ūdens piesārņojumu, ko izraisa intensīva lauksaimniecība un barības vielu un pesticīdu izmantošana. Turklāt ūdensceļu un transporta maršrutu esamība, kuru efektivitātes saglabāšanai nepieciešams ūdens plūsmu minimums, rada lielāku konkurenci starp arvien ierobežotākā resursa iespējamiem alternatīviem izmantošanas veidiem. |
| --- | --- |

3.9.

ES dienvidu dalībvalstu lauksaimniecība saskaras ar vairākām problēmām, kas ir tieši saistītas ar ūdens trūkumu, it īpaši ar ilgstošu sausumu, kas ir intensīvāks Vidusjūras reģionā, nevienlīdzīgu ūdens pieejamību un sadali, konkurenci par ūdeni, it īpaši pilsētu vajadzībām un tūrisma intensitātes dēļ. ES ziemeļu dalībvalstīs dominē problēma, kas saistīta ar ūdens piesārņojumu, ko izraisa intensīva lauksaimniecība un barības vielu un pesticīdu izmantošana. Turklāt ūdensceļu un transporta maršrutu esamība, kuru efektivitātes saglabāšanai nepieciešams ūdens plūsmu minimums, rada lielāku konkurenci starp arvien ierobežotākā resursa iespējamiem alternatīviem izmantošanas veidiem.

| 3.10. | Ļoti svarīgs apsvērums lauksaimniecības pārtikas nozarē ir atvērta stratēģiskā autonomija, kā to iepriekš definējusi EESK (9). Lai kvantitatīvi noteiktu ES pārtikas autonomiju, var izmantot dažādus rādītājus. Tomēr, lai gan ES pārtikas autonomijas līmenis ir augsts, tā noteikšana ir pārāk vispārināta, jo tas ir ļoti atšķirīgs atkarībā no dažādiem pārtikas veidiem un reģioniem, un ievērojams deficīts vērojams labības, sojas pupu un augu eļļu ražošanā. |
| --- | --- |

3.10.

Ļoti svarīgs apsvērums lauksaimniecības pārtikas nozarē ir atvērta stratēģiskā autonomija, kā to iepriekš definējusi EESK (9

| 3.11. | Savā 2021. gada Stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā Eiropas Komisija norāda, ka “ilgtspējīgu un noturīgu pārtikas sistēmu nodrošināšana” ir viena no svarīgākajām stratēģiskajām jomām, lai stiprinātu ES vadošo lomu, un min nepieciešamību ieguldīt inovācijās, lai aizsargātu noturīgas un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas. |
| --- | --- |

3.11.

Savā 2021. gada Stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā Eiropas Komisija norāda, ka “ilgtspējīgu un noturīgu pārtikas sistēmu nodrošināšana” ir viena no svarīgākajām stratēģiskajām jomām, lai stiprinātu ES vadošo lomu, un min nepieciešamību ieguldīt inovācijās, lai aizsargātu noturīgas un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas.

| 3.12. | Jānodrošina efektīva “zaļā ūdens” izmantošana, ar to saprotot nokrišņu daļu, kas iesūcas un iefiltrējas zemē. Augsnes būtiskā loma ūdens filtrēšanā un absorbcijā ir jāstiprina, atbalstot augsnes reģenerācijas rīcībpolitikas. |
| --- | --- |

3.12.

Jānodrošina efektīva “zaļā ūdens” izmantošana, ar to saprotot nokrišņu daļu, kas iesūcas un iefiltrējas zemē. Augsnes būtiskā loma ūdens filtrēšanā un absorbcijā ir jāstiprina, atbalstot augsnes reģenerācijas rīcībpolitikas.

| 3.13. | Lēmums attiecībā uz ūdens izmantošanu izvēlēties aprites ekonomiku (“melnā ūdens” vai komunālo notekūdeņu reciklēšana apūdeņošanai) un tehnoloģiskākas sistēmas (atsāļošana) ir īstais modelis dažās ražotājvalstīs Dienvideiropā. Taču abi risinājumi ir ļoti energoietilpīgi un potenciāli kaitīgi augsnei un kultūraugiem. Reciklētais ūdens ir pienācīgi jāapstrādā, un par prioritāti jānosaka droša ūdens nodrošināšana lauksaimniecībā. Turklāt nepieciešamā enerģija nāk no dažādām sistēmām, kuras ne vienmēr ir atjaunīgas. EESK aicina dekarbonizēt ūdens aprites apsaimniekošanu un vispārīgi ieviest alternatīvo enerģijas avotu izmantošanu, lai pastiprinātu savstarpējo saikni starp enerģiju, ūdeni un pārtiku. |
| --- | --- |

3.13.

Lēmums attiecībā uz ūdens izmantošanu izvēlēties aprites ekonomiku (“melnā ūdens” vai komunālo notekūdeņu reciklēšana apūdeņošanai) un tehnoloģiskākas sistēmas (atsāļošana) ir īstais modelis dažās ražotājvalstīs Dienvideiropā. Taču abi risinājumi ir ļoti energoietilpīgi un potenciāli kaitīgi augsnei un kultūraugiem. Reciklētais ūdens ir pienācīgi jāapstrādā, un par prioritāti jānosaka droša ūdens nodrošināšana lauksaimniecībā. Turklāt nepieciešamā enerģija nāk no dažādām sistēmām, kuras ne vienmēr ir atjaunīgas. EESK aicina dekarbonizēt ūdens aprites apsaimniekošanu un vispārīgi ieviest alternatīvo enerģijas avotu izmantošanu, lai pastiprinātu savstarpējo saikni starp enerģiju, ūdeni un pārtiku.

| 3.14. | Šo atkarību no elektroenerģijas 2022. gadā iespaidoja enerģijas cenu pieaugums, kas ir būtiski ietekmējis ražošanas izmaksas, it īpaši Vidusjūras piekrastes reģionos, kur strukturālā ūdens deficīts liek izmantot šos tehnoloģiskos risinājumus. |
| --- | --- |

3.14.

Šo atkarību no elektroenerģijas 2022. gadā iespaidoja enerģijas cenu pieaugums, kas ir būtiski ietekmējis ražošanas izmaksas, it īpaši Vidusjūras piekrastes reģionos, kur strukturālā ūdens deficīts liek izmantot šos tehnoloģiskos risinājumus.

| 3.15. | Pārrobežu virszemes ūdeņu apsaimniekošana ietekmē ne tikai lejupējo resursu apjomu, bet arī to kvalitāti. Neatkarīgi no Ūdens pamatdirektīvas (ŪPD) noteikumiem (10) un pastāvošā pienākuma izveidot integrētu plānošanu upes baseina līmenī, ir skaidrs, ka šāda veida ūdens apsaimniekošanas mehānismus ir iespējams uzlabot, vai nu izmantojot jaunas specializētas struktūras, vai turpinot pilnveidot regulējošos tiesību aktus. |
| --- | --- |

3.15.

Pārrobežu virszemes ūdeņu apsaimniekošana ietekmē ne tikai lejupējo resursu apjomu, bet arī to kvalitāti. Neatkarīgi no Ūdens pamatdirektīvas (ŪPD) noteikumiem (10

| 3.16. | Dažu rūpniecisko darbību radītās nekontrolētas emisijas ūdenstilpēs negatīvi ietekmē veselību un pārtikas nekaitīgumu, kā arī rada izmaksas visai sabiedrībai kopumā. EESK joprojām ir apņēmības pilna attīstīt klimatneitrālas nozares ar kontrolētām emisijām, kas sedz savas ražošanas vidiskās izmaksas. |
| --- | --- |

3.16.

Dažu rūpniecisko darbību radītās nekontrolētas emisijas ūdenstilpēs negatīvi ietekmē veselību un pārtikas nekaitīgumu, kā arī rada izmaksas visai sabiedrībai kopumā. EESK joprojām ir apņēmības pilna attīstīt klimatneitrālas nozares ar kontrolētām emisijām, kas sedz savas ražošanas vidiskās izmaksas.

4.   Pašreizējā ES un valstu politika

Pašreizējā ES un valstu politika

| 4.1. | Galvenais ūdens un lauksaimniecības kvantitatīvo un kvalitatīvo aspektu ES normatīvais regulējums ir Ūdens pamatdirektīva un Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) (11). Jaunās KLP ierosinātie konkrētie mērķi ietver ilgtspējīgas attīstības veicināšanu un tādu dabas resursu kā augsnes, gaisa un, protams, ūdens efektīvu pārvaldību. Turklāt ūdens ir Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu 6. mērķa temats, kura apakšmērķi saistīti ar ūdens efektivitāti un integrētu ūdens apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

4.1.

Galvenais ūdens un lauksaimniecības kvantitatīvo un kvalitatīvo aspektu ES normatīvais regulējums ir Ūdens pamatdirektīva un Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) (11

| 4.2. | Ūdens pamatdirektīvā noteikts, ka ūdens ir dabas resurss, kas ir jāaizsargā, jāsaglabā un jāapsaimnieko ilgtspējīgā veidā. Šim nolūkam tiek izveidota pārvaldības sistēma vai nu tieši, vai ar koncesiju atkarībā no teritorijas. Šādas pārvaldības sistēmas mērķis ir nodrošināt integrētu un ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanu ES līmenī. |
| --- | --- |

4.2.

Ūdens pamatdirektīvā noteikts, ka ūdens ir dabas resurss, kas ir jāaizsargā, jāsaglabā un jāapsaimnieko ilgtspējīgā veidā. Šim nolūkam tiek izveidota pārvaldības sistēma vai nu tieši, vai ar koncesiju atkarībā no teritorijas. Šādas pārvaldības sistēmas mērķis ir nodrošināt integrētu un ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanu ES līmenī.

| 4.3. | Daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam KLP kopumā ir atvēlēti 386,6 miljardi EUR, kas jāsadala starp dažādām dalībvalstīm un jāpiemēro dažādām pirmā un otrā pīlāra rīcībpolitikām. EESK aicina izveidot īpašu budžetu un līdzekļus ūdenim, kā norādīts atzinumā ““ES zilā kursa” ekonomika” (12). |
| --- | --- |

4.3.

Daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam KLP kopumā ir atvēlēti 386,6 miljardi EUR, kas jāsadala starp dažādām dalībvalstīm un jāpiemēro dažādām pirmā un otrā pīlāra rīcībpolitikām. EESK aicina izveidot īpašu budžetu un līdzekļus ūdenim, kā norādīts atzinumā ““ES zilā kursa” ekonomika” (12

| 4.4. | Uz lielāko daļu KLP tiešo maksājumu, kā arī uz dažiem 2. pīlāra maksājumiem attiecas savstarpējās atbilstības noteikumi, kas aptver likumā noteiktās pārvaldības prasības, un laba lauksaimnieciskā un vidiskā stāvokļa (LLVS) standarti, kas uzliek par pienākumu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, tostarp integrētas ūdens apsaimniekošanas procedūras apūdeņošanai. Tomēr lielākā daļa maksājumu attiecībā uz apūdeņošanu tika atzīti par neitrāliem (13). Ar visām KLP shēmām būtu jāveicina ilgtspējīga un efektīva ūdens resursu apsaimniekošana, iekļaujot katrai dalībvalstij paredzētus rādītājus, lai uzraudzītu ūdens resursu apsaimniekošanas jomā panākto progresu. |
| --- | --- |

4.4.

Uz lielāko daļu KLP tiešo maksājumu, kā arī uz dažiem 2. pīlāra maksājumiem attiecas savstarpējās atbilstības noteikumi, kas aptver likumā noteiktās pārvaldības prasības, un laba lauksaimnieciskā un vidiskā stāvokļa (LLVS) standarti, kas uzliek par pienākumu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, tostarp integrētas ūdens apsaimniekošanas procedūras apūdeņošanai. Tomēr lielākā daļa maksājumu attiecībā uz apūdeņošanu tika atzīti par neitrāliem (13

| 4.5. | Dažas dalībvalstis, īpaši dienvidu dalībvalstis, izmanto ES finansējumu, lai atbalstītu ūdensietilpīgus kultūraugus ūdens stresa skartajos apgabalos, neieviešot aizsardzības pasākumus, un izmanto fakultatīvo saistīto atbalstu nolūkā saglabāt vai palielināt augu ražu ūdensietilpīgās nozarēs. EESK uzskata, ka ir jāīsteno ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana un jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, lai nodrošinātu ne tikai ilgtspēju, bet arī ūdens resursu izmantošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

4.5.

Dažas dalībvalstis, īpaši dienvidu dalībvalstis, izmanto ES finansējumu, lai atbalstītu ūdensietilpīgus kultūraugus ūdens stresa skartajos apgabalos, neieviešot aizsardzības pasākumus, un izmanto fakultatīvo saistīto atbalstu nolūkā saglabāt vai palielināt augu ražu ūdensietilpīgās nozarēs. EESK uzskata, ka ir jāīsteno ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana un jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, lai nodrošinātu ne tikai ilgtspēju, bet arī ūdens resursu izmantošanas efektivitāti.

| 4.6. | Visām dalībvalstīm būtu jāuztur iegūto virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu, kā arī virszemes ūdeņu uzglabāšanas reģistrs. Tāpat ūdens lietotājiem pirms tā ieguves vai uzglabāšanas ir jāsaņem atļauja. Visām dalībvalstīm būtu jāstiprina un jāpadara stingrākas esošās uzraudzības sistēmas, lai atklātu un sodītu nelegālu ūdens izmantošanu. |
| --- | --- |

4.6.

Visām dalībvalstīm būtu jāuztur iegūto virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu, kā arī virszemes ūdeņu uzglabāšanas reģistrs. Tāpat ūdens lietotājiem pirms tā ieguves vai uzglabāšanas ir jāsaņem atļauja. Visām dalībvalstīm būtu jāstiprina un jāpadara stingrākas esošās uzraudzības sistēmas, lai atklātu un sodītu nelegālu ūdens izmantošanu.

| 4.7. | ES Revīzijas palāta uzskata, ka ūdens pakalpojumu izmaksas lauksaimniecībā netiek pilnībā atgūtas, galvenokārt tāpēc, ka vides un resursu izmaksas nav atbilstoši atspoguļotas ūdens cenās. Pēc Komisijas domām, tas nozīmē slēptās izmaksas sabiedrībai un ierobežo iespējamos ieņēmumus, ko varētu izmantot, lai finansētu Ūdens pamatdirektīvas efektīvas īstenošanas pasākumus. |
| --- | --- |

4.7.

ES Revīzijas palāta uzskata, ka ūdens pakalpojumu izmaksas lauksaimniecībā netiek pilnībā atgūtas, galvenokārt tāpēc, ka vides un resursu izmaksas nav atbilstoši atspoguļotas ūdens cenās. Pēc Komisijas domām, tas nozīmē slēptās izmaksas sabiedrībai un ierobežo iespējamos ieņēmumus, ko varētu izmantot, lai finansētu Ūdens pamatdirektīvas efektīvas īstenošanas pasākumus.

| 4.8. | Attiecībā uz ūdeni netiek ievērots Eiropas tirgus vienotības princips. Lietotāji maksā ļoti dažādas cenas par līdzīgiem pakalpojumiem atkarībā no dalībvalsts un pat no konkrētās atrašanās vietas dalībvalstī. Ņemot vērā šo problēmu, būtu lietderīgi veicināt ES metodiku, lai racionalizētu un standartizētu ūdens cenu noteikšanas sistēmas (14). |
| --- | --- |

4.8.

Attiecībā uz ūdeni netiek ievērots Eiropas tirgus vienotības princips. Lietotāji maksā ļoti dažādas cenas par līdzīgiem pakalpojumiem atkarībā no dalībvalsts un pat no konkrētās atrašanās vietas dalībvalstī. Ņemot vērā šo problēmu, būtu lietderīgi veicināt ES metodiku, lai racionalizētu un standartizētu ūdens cenu noteikšanas sistēmas (14

| 4.9. | EESK īpaši aicina izstrādāt konkrētus standartus ūdens izmantošanai dažādās ekonomikas nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un rūpniecībā, izveidojot pārvaldības struktūru, kas izstrādātu ūdens izmantošanas vadlīnijas katrai nozarei un kurā būtu jāiesaista EESK (15). |
| --- | --- |

4.9.

EESK īpaši aicina izstrādāt konkrētus standartus ūdens izmantošanai dažādās ekonomikas nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā un rūpniecībā, izveidojot pārvaldības struktūru, kas izstrādātu ūdens izmantošanas vadlīnijas katrai nozarei un kurā būtu jāiesaista EESK (15

| 4.10. | Pārtikas un izejvielu cenu vidējais pieaugums ir saistīts ar dažādiem apstākļiem (16). Tomēr pašreizējā inflācijas situācija nozīmē, ka KLP maksājumi reālajā izteiksmē ir ļoti ievērojami samazinājušies. Būtu jāveic atbilstošas ar budžetu saistītas darbības, lai labotu situāciju un atjaunotu ES mērķu ekonomisko tvērumu. |
| --- | --- |

4.10.

Pārtikas un izejvielu cenu vidējais pieaugums ir saistīts ar dažādiem apstākļiem (16

5.   Ilgtermiņa priekšlikumi, risinājumi un atbildes

Ilgtermiņa priekšlikumi, risinājumi un atbildes

| 5.1. | Ūdens nepietiekamība un klimata krīze ir divi no lielākajiem izaicinājumiem, ar kuriem šobrīd saskaras ES lauksaimniecības pārtikas sistēma. Lai risinātu šīs problēmas un nodrošinātu pārtikas ražošanas ilgtspēju Eiropā ilgtermiņā, ir nepieciešami apritīgi un citi inovatīvi risinājumi. Kā pamats šo problēmu risināšanai ir ierosināta zilā kursa koncepcija, balstoties uz Eiropas zaļā kursa pieredzi un principiem. |
| --- | --- |

5.1.

Ūdens nepietiekamība un klimata krīze ir divi no lielākajiem izaicinājumiem, ar kuriem šobrīd saskaras ES lauksaimniecības pārtikas sistēma. Lai risinātu šīs problēmas un nodrošinātu pārtikas ražošanas ilgtspēju Eiropā ilgtermiņā, ir nepieciešami apritīgi un citi inovatīvi risinājumi. Kā pamats šo problēmu risināšanai ir ierosināta zilā kursa koncepcija, balstoties uz Eiropas zaļā kursa pieredzi un principiem.

| 5.2. | Par prioritāru mērķi jāizvirza atvērtas stratēģiskās autonomijas nodrošināšana lauksaimniecības pārtikas nozarē ES līmenī. Tāpēc ir jākoncentrējas uz ES lauksaimnieciskās ražošanas saglabāšanu, jāizstrādā politika, kas atbalsta tādu veidu kultūraugus, kuru jomā ir konstatēts deficīts, un jāsabalansē pārprodukcija. |
| --- | --- |

5.2.

Par prioritāru mērķi jāizvirza atvērtas stratēģiskās autonomijas nodrošināšana lauksaimniecības pārtikas nozarē ES līmenī. Tāpēc ir jākoncentrējas uz ES lauksaimnieciskās ražošanas saglabāšanu, jāizstrādā politika, kas atbalsta tādu veidu kultūraugus, kuru jomā ir konstatēts deficīts, un jāsabalansē pārprodukcija.

| 5.3. | Lauksaimnieciskās ražošanas garantijai noteikti jāietver ūdens kvantitātes un kvalitātes nodrošināšana, neatsakoties no pasākumiem, kas veicina ūdens pēdas samazināšanu. Rīcībpolitikas, kas veicina ūdens taupīšanu ražošanā, ļaus nodrošināt vairāk resursu, neietekmējot hidroloģiskā cikla ilgtspēju. |
| --- | --- |

5.3.

Lauksaimnieciskās ražošanas garantijai noteikti jāietver ūdens kvantitātes un kvalitātes nodrošināšana, neatsakoties no pasākumiem, kas veicina ūdens pēdas samazināšanu. Rīcībpolitikas, kas veicina ūdens taupīšanu ražošanā, ļaus nodrošināt vairāk resursu, neietekmējot hidroloģiskā cikla ilgtspēju.

| 5.4. | Lai samazinātu lauksaimniecības radīto ūdens pēdu ES, ir nepieciešama tehnoloģiju, ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses, ilgtspējīgas un efektīvas ūdens apsaimniekošanas un efektīvas valstu politikas kombinācija, kas veicina ilgtspēju lauksaimniecības pārtikas nozarē. |
| --- | --- |

5.4.

Lai samazinātu lauksaimniecības radīto ūdens pēdu ES, ir nepieciešama tehnoloģiju, ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses, ilgtspējīgas un efektīvas ūdens apsaimniekošanas un efektīvas valstu politikas kombinācija, kas veicina ilgtspēju lauksaimniecības pārtikas nozarē.

| 5.5. | Šajā kontekstā jāturpina veicināt politikas virzienus, kas stimulē apūdeņošanas un ūdens izmantošanas efektivitāti kopumā gan KLP, gan citu ES fondu ietvaros. Progress būtu jāpanāk ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses ieviešanā, tādu tehnoloģiju izmantošanā, kas ūdeni ļauj izmantot efektīvāk, kā arī tādu kultūraugu attīstīšanā, kas ir izturīgāki pret sausumu. Bez nepieciešamajiem budžeta resursiem Eiropā nebūs iespējams izveidot noturīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības pārtikas sistēmas. |
| --- | --- |

5.5.

Šajā kontekstā jāturpina veicināt politikas virzienus, kas stimulē apūdeņošanas un ūdens izmantošanas efektivitāti kopumā gan KLP, gan citu ES fondu ietvaros. Progress būtu jāpanāk ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses ieviešanā, tādu tehnoloģiju izmantošanā, kas ūdeni ļauj izmantot efektīvāk, kā arī tādu kultūraugu attīstīšanā, kas ir izturīgāki pret sausumu. Bez nepieciešamajiem budžeta resursiem Eiropā nebūs iespējams izveidot noturīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības pārtikas sistēmas.

| 5.6. | Ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana lauku apvidos, īstenojot tādus pasākumus kā mitrāju atjaunošana, buferjoslu izveide un upju un ezeru ūdens kvalitātes uzlabošana, varētu palīdzēt samazināt lauksaimniecības ūdens pēdu ES. Šie jautājumi būtu jārisina dažādo upju baseinu apsaimniekošanas plānos, un EESK mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

5.6.

Ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana lauku apvidos, īstenojot tādus pasākumus kā mitrāju atjaunošana, buferjoslu izveide un upju un ezeru ūdens kvalitātes uzlabošana, varētu palīdzēt samazināt lauksaimniecības ūdens pēdu ES. Šie jautājumi būtu jārisina dažādo upju baseinu apsaimniekošanas plānos, un EESK mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt šo saistību izpildi.

| 5.7. | Būtu jāpiešķir atbilstoši budžeta līdzekļi inovācijai un pētniecībai, kas vērsta uz tādu tehnoloģiju un lauksaimniecības metožu izstrādi, kuras ir efektīvākas un ilgtspējīgākas ūdens izmantošanā. Svarīgi ir arī izstrādāt tādu politiku un praksi, kas veicina precīzo lauksaimniecību, ilgtspējīgu augsnes apsaimniekošanu un augsnes spēju noturēt ūdeni, kā arī pielāgot zināšanas par augu un sēklu ģenētiskajām īpašībām. |
| --- | --- |

5.7.

Būtu jāpiešķir atbilstoši budžeta līdzekļi inovācijai un pētniecībai, kas vērsta uz tādu tehnoloģiju un lauksaimniecības metožu izstrādi, kuras ir efektīvākas un ilgtspējīgākas ūdens izmantošanā. Svarīgi ir arī izstrādāt tādu politiku un praksi, kas veicina precīzo lauksaimniecību, ilgtspējīgu augsnes apsaimniekošanu un augsnes spēju noturēt ūdeni, kā arī pielāgot zināšanas par augu un sēklu ģenētiskajām īpašībām.

| 5.8. | Pārtikas atkritumu samazināšana var samazināt pārtikas ražošanai nepieciešamo ūdens daudzumu. To var panākt, īstenojot patērētāju izglītošanas kampaņas, uzlabojot piegādes ķēdes pārvaldību un veicinot novatoriskas pārtikas uzglabāšanas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

5.8.

Pārtikas atkritumu samazināšana var samazināt pārtikas ražošanai nepieciešamo ūdens daudzumu. To var panākt, īstenojot patērētāju izglītošanas kampaņas, uzlabojot piegādes ķēdes pārvaldību un veicinot novatoriskas pārtikas uzglabāšanas tehnoloģijas.

| 5.9. | Dalībvalstīm būtu jāīsteno pārredzama ūdens cenu politika, kas stimulē efektivitāti un ietaupījumus un nodrošina, ka visas ūdens lietotāju kategorijas pienācīgi veicina izmaksu atgūšanu saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas principiem. |
| --- | --- |

5.9.

Dalībvalstīm būtu jāīsteno pārredzama ūdens cenu politika, kas stimulē efektivitāti un ietaupījumus un nodrošina, ka visas ūdens lietotāju kategorijas pienācīgi veicina izmaksu atgūšanu saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas principiem.

| 5.10. | Tiek pieņemts, ka cenu noteikšana atkarībā no apjoma atbilstošā līmenī varētu stimulēt pāreju uz ūdeni taupošām apūdeņošanas metodēm un tehnoloģijām vai augu kultūrām, kurām nepieciešams mazāk ūdens. Tāpēc dalībvalstīm, kuras joprojām turpina praksi, kad par apūdeņošanas ūdeni nosaka maksu, pamatojoties uz apūdeņoto platību, no tā pakāpeniski būtu jāatsakās. |
| --- | --- |

5.10.

Tiek pieņemts, ka cenu noteikšana atkarībā no apjoma atbilstošā līmenī varētu stimulēt pāreju uz ūdeni taupošām apūdeņošanas metodēm un tehnoloģijām vai augu kultūrām, kurām nepieciešams mazāk ūdens. Tāpēc dalībvalstīm, kuras joprojām turpina praksi, kad par apūdeņošanas ūdeni nosaka maksu, pamatojoties uz apūdeņoto platību, no tā pakāpeniski būtu jāatsakās.

| 5.11. | ES Revīzijas palāta konstatējusi, ka ūdens pakalpojumu izmaksas lauksaimniecībā netiek pilnībā atgūtas. Viens no iemesliem ir tas, ka vides un resursu izmaksas (vēl) netiek atspoguļotas ūdens cenās. Tas nozīmē, ka attiecībā uz apūdeņošanas ūdens cenām ir daudz īpašu izņēmumu, tāpēc lauksaimniecībā izmantotais ūdens ir lētāks nekā citos izmantošanas veidos. No šīs pieejas nebūt nav jāatsakās, bet ir jāpārvērtē šīs vispārējās rīcībpolitikas, novirzot atbrīvojumus uz stimuliem un balvām par ūdens taupīšanu. |
| --- | --- |

5.11.

ES Revīzijas palāta konstatējusi, ka ūdens pakalpojumu izmaksas lauksaimniecībā netiek pilnībā atgūtas. Viens no iemesliem ir tas, ka vides un resursu izmaksas (vēl) netiek atspoguļotas ūdens cenās. Tas nozīmē, ka attiecībā uz apūdeņošanas ūdens cenām ir daudz īpašu izņēmumu, tāpēc lauksaimniecībā izmantotais ūdens ir lētāks nekā citos izmantošanas veidos. No šīs pieejas nebūt nav jāatsakās, bet ir jāpārvērtē šīs vispārējās rīcībpolitikas, novirzot atbrīvojumus uz stimuliem un balvām par ūdens taupīšanu.

| 5.12. | Ūdens pamatdirektīva tika izstrādāta pirms 23 gadiem tādā ekonomiskā, sociālā un klimatiskā kontekstā, kas ļoti atšķīrās no pašreizējā. Būtu jāapsver iespēja pārskatīt dažus tās satura punktus, lai Ūdens pamatdirektīva varētu kļūt par efektīvu instrumentu nodrošinātības ar pārtiku atbalstam. |
| --- | --- |

5.12.

Ūdens pamatdirektīva tika izstrādāta pirms 23 gadiem tādā ekonomiskā, sociālā un klimatiskā kontekstā, kas ļoti atšķīrās no pašreizējā. Būtu jāapsver iespēja pārskatīt dažus tās satura punktus, lai Ūdens pamatdirektīva varētu kļūt par efektīvu instrumentu nodrošinātības ar pārtiku atbalstam.

| 5.13. | Tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstis var brīvi īstenot un izpildīt pienākumu saņemt atļauju ūdens ieguvei saskaņā ar individuāliem kritērijiem (valsts vai reģionālā līmenī), ir konstatēts, ka šis neviendabīgums izraisa piekļuves kontroles trūkumu noteiktām pazemes ūdenstilpēm. Šī iemesla dēļ gan Komisijai, gan dalībvalstīm būtu jāvienojas par selektīvāku kritēriju un jāpiemēro stingras normatīvās un nosacījumu prasības gan virszemes, gan gruntsūdeņu ieguvei. |
| --- | --- |

5.13.

Tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstis var brīvi īstenot un izpildīt pienākumu saņemt atļauju ūdens ieguvei saskaņā ar individuāliem kritērijiem (valsts vai reģionālā līmenī), ir konstatēts, ka šis neviendabīgums izraisa piekļuves kontroles trūkumu noteiktām pazemes ūdenstilpēm. Šī iemesla dēļ gan Komisijai, gan dalībvalstīm būtu jāvienojas par selektīvāku kritēriju un jāpiemēro stingras normatīvās un nosacījumu prasības gan virszemes, gan gruntsūdeņu ieguvei.

| 5.14. | Ir jāuzlabo un jāveicina apūdeņošanas sistēmu modernizācija, it īpaši, lai samazinātu zaudējumus, ko rada noplūdes tīklos un iztvaikošana atklātos kanālos un baseinos. KLP un citiem ES fondiem būtu jāveicina jaunu apūdeņošanas struktūru attīstība, izvairoties atbalstīt situācijas, kas ir pretrunā Ūdens pamatdirektīvas mērķiem. |
| --- | --- |

5.14.

Ir jāuzlabo un jāveicina apūdeņošanas sistēmu modernizācija, it īpaši, lai samazinātu zaudējumus, ko rada noplūdes tīklos un iztvaikošana atklātos kanālos un baseinos. KLP un citiem ES fondiem būtu jāveicina jaunu apūdeņošanas struktūru attīstība, izvairoties atbalstīt situācijas, kas ir pretrunā Ūdens pamatdirektīvas mērķiem.

| 5.15. | Atbilstīgi 3.4. punktam 2020. gada maijā tika pieņemta regula par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām (17). Minētajā jaunajā regulā attiecībā uz notekūdeņu atkalizmantošanu lauksaimnieciskajai apūdeņošanai ir noteikts prasību minimums ūdens kvalitātei un uzraudzībai, riska pārvaldībai un pārredzamībai, un tā tiks piemērota no 2023. gada. Saskaņā ar veikto analīzi tā ļaus atkalizmantot vairāk nekā 50 % no kopējā apūdeņošanai teorētiski pieejamā ūdens apjoma no notekūdeņu attīrīšanas stacijām Eiropas Savienībā, izvairoties no vairāk nekā 5 % tiešas ieguves no ūdenstilpēm un gruntsūdeņiem. Tā rezultātā kopējais ūdens stress samazināsies par vairāk nekā 5 %. Tādēļ būtu jāveicina šādu atkalizmantošanas iekārtu finansēšana, kā arī piesardzības pasākumi, lai nepieļautu augsnes piesārņošanu un nodrošinātu drošu ūdeni lauksaimniecībai. |
| --- | --- |

5.15.

Atbilstīgi 3.4. punktam 2020. gada maijā tika pieņemta regula par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām (17

| 5.16. | Pilsētu un piepilsētu lauksaimniecības veicināšana var samazināt vajadzību transportēt pārtiku no lauku apvidiem, samazinot oglekļa pēdu (lauksaimniecības dekarbonizācijas process), kā arī ūdens izmantošanu lauksaimniecībā. Turklāt pilsētu apūdeņošanas sistēmas var izmantot lietusūdeni un ūdeni no apūdeņošanas reciklēšanas sistēmām. |
| --- | --- |

5.16.

Pilsētu un piepilsētu lauksaimniecības veicināšana var samazināt vajadzību transportēt pārtiku no lauku apvidiem, samazinot oglekļa pēdu (lauksaimniecības dekarbonizācijas process), kā arī ūdens izmantošanu lauksaimniecībā. Turklāt pilsētu apūdeņošanas sistēmas var izmantot lietusūdeni un ūdeni no apūdeņošanas reciklēšanas sistēmām.

| 5.17. | Atjaunīgās enerģijas, piemēram, saules un vēja enerģijas, izmantošana var nodrošināt ilgtspējīgu enerģijas avotu ūdens atkalizmantošanas sistēmām, atsāļošanas sistēmām, apūdeņošanas un citām lauksaimniecības iekārtām, tādējādi samazinot oglekļa pēdu (lauksaimniecības dekarbonizācijas process) un ūdens patēriņu. |
| --- | --- |

5.17.

Atjaunīgās enerģijas, piemēram, saules un vēja enerģijas, izmantošana var nodrošināt ilgtspējīgu enerģijas avotu ūdens atkalizmantošanas sistēmām, atsāļošanas sistēmām, apūdeņošanas un citām lauksaimniecības iekārtām, tādējādi samazinot oglekļa pēdu (lauksaimniecības dekarbonizācijas process) un ūdens patēriņu.

| 5.18. | Šie aprites un citi risinājumi var veicināt turpmāko ES zilo kursu, risinot ūdens trūkuma un klimata krīzi ES lauksaimniecības pārtikas sistēmā. Ir svarīgi turpināt jaunu tehnoloģiju un inovatīvu prakšu izpēti, lai uzlabotu ūdens efektivitāti un nodrošinātu pārtikas ražošanas ilgtermiņa ilgtspēju un noturību Eiropā. |
| --- | --- |

5.18.

Šie aprites un citi risinājumi var veicināt turpmāko ES zilo kursu, risinot ūdens trūkuma un klimata krīzi ES lauksaimniecības pārtikas sistēmā. Ir svarīgi turpināt jaunu tehnoloģiju un inovatīvu prakšu izpēti, lai uzlabotu ūdens efektivitāti un nodrošinātu pārtikas ražošanas ilgtermiņa ilgtspēju un noturību Eiropā.

| 5.19. | Par būtisku tiek uzskatīts nodrošināt infrastruktūru, kas ļauj uzglabāt, sadalīt un attīrīt ūdeni, kā arī novērst ekstremālu laikapstākļu sekas. Minētās infrastruktūras pārvaldības modelim jābalstās uz integritātes un ilgtspējas principiem, nodrošinot ekoloģisko dzīvotspēju. Ņemot vērā valsts pārvaldes iestāžu iespējamās budžeta grūtības, varētu izskatīt alternatīvas finansēšanas un sadarbības formulas. |
| --- | --- |

5.19.

Par būtisku tiek uzskatīts nodrošināt infrastruktūru, kas ļauj uzglabāt, sadalīt un attīrīt ūdeni, kā arī novērst ekstremālu laikapstākļu sekas. Minētās infrastruktūras pārvaldības modelim jābalstās uz integritātes un ilgtspējas principiem, nodrošinot ekoloģisko dzīvotspēju. Ņemot vērā valsts pārvaldes iestāžu iespējamās budžeta grūtības, varētu izskatīt alternatīvas finansēšanas un sadarbības formulas.

| 5.20. | Ūdens pamatdirektīva uzliek dalībvalstīm pienākumu izstrādāt un atjaunot upju baseinu apsaimniekošanas plānus. EESK uzskata, ka šādu plānu īstenošana, darbības joma un atbilstības pakāpe ir bijusi neviendabīga. Tāpēc EESK uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpastiprina stratēģiskie plāni, kuru mērķis ir garantēt ūdens nodrošinājumu, un lauksaimniecības sistēma, kas var nodrošināt ES pārtikas sistēmu noturību. Stratēģiskajiem plāniem būtu jāatvēl pietiekami Eiropas budžeta līdzekļi, kā izklāstīts 4.3. punktā. Būtu arī jānosaka konkrēti termiņi un atbilstīgi šajā atzinumā izklāstītajiem apsvērumiem un priekšlikumiem ar konsensu jāizvirza mērķi un prioritātes. |
| --- | --- |

5.20.

Ūdens pamatdirektīva uzliek dalībvalstīm pienākumu izstrādāt un atjaunot upju baseinu apsaimniekošanas plānus. EESK uzskata, ka šādu plānu īstenošana, darbības joma un atbilstības pakāpe ir bijusi neviendabīga. Tāpēc EESK uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpastiprina stratēģiskie plāni, kuru mērķis ir garantēt ūdens nodrošinājumu, un lauksaimniecības sistēma, kas var nodrošināt ES pārtikas sistēmu noturību. Stratēģiskajiem plāniem būtu jāatvēl pietiekami Eiropas budžeta līdzekļi, kā izklāstīts 4.3. punktā. Būtu arī jānosaka konkrēti termiņi un atbilstīgi šajā atzinumā izklāstītajiem apsvērumiem un priekšlikumiem ar konsensu jāizvirza mērķi un prioritātes.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  
  Eurostat, Ekonomikas pārskati lauksaimniecībā pa NUTS 2 reģioniem un Eurostat, Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības statistika.

1

Eurostat

NUTS 2

Eurostat

(2)  EVA, Ūdens stress ir nopietna un pieaugoša problēma Eiropā.

2

(3)  EVA, Īpašais ziņojums 20/2021: Ilgtspējīga ūdens izmantošana lauksaimniecībā.

3

(4)  EVA, Ūdensbāze – Ūdens daudzums.

4

(5)  Pasaules Banka, Atjaunīgie iekšējie saldūdens resursi uz vienu iedzīvotāju (kubikmetros) – Eiropas Savienība.

5

(6)  
  Eurostat, Saldūdens ieguve gadā pa avotiem un nozarēm un EVA, Eiropas ūdeņi – stāvokļa un noslodzes 2018. gada novērtējums.

6

Eurostat

(7)  
  BIO by Deloitte
  Optimising water reuse in the EU, I daļa.

7

BIO by Deloitte

Optimising water reuse in the EU

(8)  
  FAO, Ūdens nepietiekamība – viena no mūsdienu lielākajām problēmām.

8

FAO

(9)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Stratēģiskā autonomija un pārtikas nodrošinājums un ilgtspēja” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 105, 4.3.2022., 56. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

10

(11)  Kopējā lauksaimniecības politika: 2023–2027.

11

(12)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “
  “ES zilā kursa” ekonomika – ar ūdeni saistītas investīciju vajadzības Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 50. lpp.).

12

Oficiālā Vēstneša

(13)  EVA, Īpašais ziņojums 20/2021: Ilgtspējīga ūdens izmantošana lauksaimniecībā.

13

(14)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ūdens pieejamība: ūdens nabadzības problēmas risinājumi un ietekme uz sociālo politiku” (pašiniciatīvas atzinums) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 60. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “
  “ES zilā kursa” ekonomika – ar ūdeni saistītas investīciju vajadzības Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 50. lpp.).

14

Oficiālā Vēstneša

Oficiālā Vēstneša

(15)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ūdensietilpīgas rūpniecības nozares un ūdensefektīvas tehnoloģijas” (pašiniciatīvas atzinums) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 74. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “
  “ES zilā kursa” ekonomika – ar ūdeni saistītas investīciju vajadzības Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 50. lpp.).

15

Oficiālā Vēstneša

Oficiālā Vēstneša

(16)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pārtikas cenu krīze: spekulācijas loma un konkrēti priekšlikumi rīcībai Ukrainā notiekošā kara apstākļos” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 100, 16.3.2023., 51. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/741 (2020. gada 25. maijs) par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām (OV L 177, 5.6.2020., 32. lpp.).

17

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/87

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīga un noturīga ūdensapgādes infrastruktūra un sadales tīkli”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 349/14)

| Ziņotājs: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thomas KATTNIG

Thomas KATTNIG

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 199/10/17 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

199/10/17

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK ir pārliecināta, ka klimata krīzes un ar to saistītās ūdens resursu nepietiekamības dēļ ir jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, kas mazinātu ūdens zudumus, nodrošinātu ūdens resursu taisnīgu sadali un atvieglotu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu. It īpaši ūdens nepietiekamības gadījumā par ūdens sadales un izmantošanas pamatprioritāti vienmēr jāizvirza tīra un cenas ziņā pieejama dzeramā ūdens piegāde cilvēkiem, un tai jābūt svarīgākai par ūdens izmantošanu rūpniecībā, tūrismā un lauksaimniecībā. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis visās ūdens resursu politikas jomās piemērot tiesībās balstītu pieeju un pievērsties ūdens nabadzības problēmai, tādējādi pieskaņojoties arī Eiropas sociālo tiesību pīlāram. EESK ierosina veicināt vienotu pieeju ūdens trūkuma problēmas izpratnei ES līmenī un izstrādāt visaptverošu ūdens trūkuma definīciju, lai katra dalībvalsts saskaņā ar Eiropas definīciju varētu izstrādāt savu kontekstuālo definīciju. |
| --- | --- |

1.1.

EESK ir pārliecināta, ka klimata krīzes un ar to saistītās ūdens resursu nepietiekamības dēļ ir jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, kas mazinātu ūdens zudumus, nodrošinātu ūdens resursu taisnīgu sadali un atvieglotu ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu. It īpaši ūdens nepietiekamības gadījumā par ūdens sadales un izmantošanas pamatprioritāti vienmēr jāizvirza tīra un cenas ziņā pieejama dzeramā ūdens piegāde cilvēkiem, un tai jābūt svarīgākai par ūdens izmantošanu rūpniecībā, tūrismā un lauksaimniecībā. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis visās ūdens resursu politikas jomās piemērot tiesībās balstītu pieeju un pievērsties ūdens nabadzības problēmai, tādējādi pieskaņojoties arī Eiropas sociālo tiesību pīlāram. EESK ierosina veicināt vienotu pieeju ūdens trūkuma problēmas izpratnei ES līmenī un izstrādāt visaptverošu ūdens trūkuma definīciju, lai katra dalībvalsts saskaņā ar Eiropas definīciju varētu izstrādāt savu kontekstuālo definīciju.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ūdensapgāde ir sabiedrisks labums, jo tās prioritāte ir labi, kvalitatīvi un cenas ziņā pieejami pakalpojumi. Klimata krīzes radītās problēmas un ūdensapgādes infrastruktūrā vajadzīgie ieguldījumi ir saistīti ar ievērojamām izmaksām. EESK norāda, ka starp publisko un privāto ūdens resursu apsaimniekošanu pastāv atšķirība, jo abos šajos veidos ir atrodami gan labi, gan slikti piemēri. Privātā apsaimniekošanā, ņemot vērā tās koncentrēšanos uz peļņu, var būt grūtības izpildīt pakalpojuma universāluma pamatprasību, t. i., apkalpot 100 % iedzīvotāju. EESK uzskata, ka, neraugoties uz stingrajiem finanšu griestiem un birokrātiskajiem ierobežojumiem, publiskā ūdens resursu apsaimniekošana ir labāk piemērota, lai nodrošinātu gan vispārēju piekļuvi ūdens un kanalizācijas sistēmām par pieņemamu cenu un ar atbilstošiem kvalitātes standartiem, gan arī ekosistēmu atjaunošanu un aizsardzību un lai gādātu par nepieciešamajiem ieguldījumiem infrastruktūrā. EESK atkārtoti iesaka (1) attiecībā uz ieguldījumiem publiskajā infrastruktūrā ieviest “līdzsvarota budžeta normu”, lai nodrošinātu produktivitāti un sociālo un ekoloģisko pamatu nākamo paaudžu labklājībai. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka ūdensapgāde ir sabiedrisks labums, jo tās prioritāte ir labi, kvalitatīvi un cenas ziņā pieejami pakalpojumi. Klimata krīzes radītās problēmas un ūdensapgādes infrastruktūrā vajadzīgie ieguldījumi ir saistīti ar ievērojamām izmaksām. EESK norāda, ka starp publisko un privāto ūdens resursu apsaimniekošanu pastāv atšķirība, jo abos šajos veidos ir atrodami gan labi, gan slikti piemēri. Privātā apsaimniekošanā, ņemot vērā tās koncentrēšanos uz peļņu, var būt grūtības izpildīt pakalpojuma universāluma pamatprasību, t. i., apkalpot 100 % iedzīvotāju. EESK uzskata, ka, neraugoties uz stingrajiem finanšu griestiem un birokrātiskajiem ierobežojumiem, publiskā ūdens resursu apsaimniekošana ir labāk piemērota, lai nodrošinātu gan vispārēju piekļuvi ūdens un kanalizācijas sistēmām par pieņemamu cenu un ar atbilstošiem kvalitātes standartiem, gan arī ekosistēmu atjaunošanu un aizsardzību un lai gādātu par nepieciešamajiem ieguldījumiem infrastruktūrā. EESK atkārtoti iesaka (1

| 1.3. | Ūdens ir būtisks dzīvībai, tas ir kopējs labums un cilvēktiesības, kā atzīts pirmajā sekmīgajā Eiropas pilsoņu iniciatīvā “Right2Water”, kuras rezultātā tika pārstrādāta Dzeramā ūdens direktīva, ko ES pieņēma 2020. gadā un kurā iekļauts īpašs pants par piekļuvi ūdenim. Šajā saistībā EESK iesaka Eiropas Savienībai pieņemt un stiprināt tiesisko regulējumu attiecībā uz ūdens koncesijas līgumiem, lai nodrošinātu gan piekļuvi ūdens un kanalizācijas sistēmām par pieņemamu cenu un ar atbilstošiem kvalitātes standartiem, gan arī ekosistēmu atjaunošanu un aizsardzību un lai gādātu par nepieciešamajiem ieguldījumiem infrastruktūrā. Ar sekmīgo Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” panāktie un Direktīvā 2014/23/ES (2) nostiprinātie izņēmumi attiecībā uz ūdeni un notekūdeņiem ir jāsaglabā arī turpmāk. It īpaši klimata krīzes kontekstā EESK arī iebilst pret jebkāda veida obligātu liberalizāciju ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanas jomā. |
| --- | --- |

1.3.

Ūdens ir būtisks dzīvībai, tas ir kopējs labums un cilvēktiesības, kā atzīts pirmajā sekmīgajā Eiropas pilsoņu iniciatīvā “Right2Water

Right2Water

2

| 1.4. | Tā kā ūdens resursu sadale pasliktinās, EESK norāda, ka tautsaimniecība, it īpaši ūdensietilpīgā lauksaimniecība un nozares, kas patērē daudz ūdens, ir jāstrukturē tā, lai samazinātu ūdens patēriņu un uzlabotu ūdens atkalizmantošanu. Tāpēc būs vajadzīgas arī valstu un ES prasības un ieteikumi, kā labāk regulēt ūdens patēriņu un nodrošināt efektīvāku finansiālo atbalstu ūdens infrastruktūrai. EESK aicina ES iestādes izvirzīt ūdens jautājumu par prioritāti un izstrādāt ES zilo kursu. |
| --- | --- |

1.4.

Tā kā ūdens resursu sadale pasliktinās, EESK norāda, ka tautsaimniecība, it īpaši ūdensietilpīgā lauksaimniecība un nozares, kas patērē daudz ūdens, ir jāstrukturē tā, lai samazinātu ūdens patēriņu un uzlabotu ūdens atkalizmantošanu. Tāpēc būs vajadzīgas arī valstu un ES prasības un ieteikumi, kā labāk regulēt ūdens patēriņu un nodrošināt efektīvāku finansiālo atbalstu ūdens infrastruktūrai. EESK aicina ES iestādes izvirzīt ūdens jautājumu par prioritāti un izstrādāt ES zilo kursu.

| 1.5. | EESK ir apņēmusies stiprināt principu “piesārņotājs maksā”, kad piesārņojums tiek novērsts tā rašanās vietā, nevis attīrīts no notekūdeņiem, izmantojot “caurules gala” risinājumus. Pastāvīgi jāsamazina piesārņojošo vielu nonākšana ūdenī un gruntsūdeņos, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens apgāde, notekūdeņu novadīšana un attīrīšana joprojām ir cenas ziņā pieņemama. Mērķorientēta notekūdeņu attīrīšanas uzlabošana, vienlaikus cieši saistot to ar ražotāju atbildības sistēmu, kā Komisija ierosinājusi pārstrādātajā Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvā, ir svarīgs solis, kuru Komiteja atbalsta; tomēr jānodrošina sabiedrības kontrole pār ražotāja atbildības organizācijām un visi ieguldījumi notekūdeņu attīrīšanas stacijās jāveic neatkarīgi un neietekmējoties no ražotāju organizācijām. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ir apņēmusies stiprināt principu “piesārņotājs maksā”, kad piesārņojums tiek novērsts tā rašanās vietā, nevis attīrīts no notekūdeņiem, izmantojot “caurules gala” risinājumus. Pastāvīgi jāsamazina piesārņojošo vielu nonākšana ūdenī un gruntsūdeņos, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens apgāde, notekūdeņu novadīšana un attīrīšana joprojām ir cenas ziņā pieņemama. Mērķorientēta notekūdeņu attīrīšanas uzlabošana, vienlaikus cieši saistot to ar ražotāju atbildības sistēmu, kā Komisija ierosinājusi pārstrādātajā Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvā, ir svarīgs solis, kuru Komiteja atbalsta; tomēr jānodrošina sabiedrības kontrole pār ražotāja atbildības organizācijām un visi ieguldījumi notekūdeņu attīrīšanas stacijās jāveic neatkarīgi un neietekmējoties no ražotāju organizācijām.

| 1.6. | EESK vērš uzmanību uz lielajām problēmām, ar kurām pašvaldības saskaras ūdensobjektu izveides un uzturēšanas jomā. Lai šīs problēmas varētu risināt, būtu jāturpina attīstīt un būtiski atvieglot pašvaldību sadarbību. Tāpēc EESK aicina Komisiju paplašināt juridisko rīcības brīvību, it īpaši publiskā iepirkuma tiesību jomā. |
| --- | --- |

1.6.

EESK vērš uzmanību uz lielajām problēmām, ar kurām pašvaldības saskaras ūdensobjektu izveides un uzturēšanas jomā. Lai šīs problēmas varētu risināt, būtu jāturpina attīstīt un būtiski atvieglot pašvaldību sadarbību. Tāpēc EESK aicina Komisiju paplašināt juridisko rīcības brīvību, it īpaši publiskā iepirkuma tiesību jomā.

| 1.7. | Ieguldījumi, kas ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanas jomā nepieciešami, lai panāktu ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un taisnīgu “zilo pārkārtošanos”, jāorientē uz optimālu ekoloģisko un ekonomisko izmaksu un ieguvumu attiecību, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām. Lai veicinātu uz ūdens resursu efektīvu izmantošanu vērstu saimniekošanu un ieradumus, būtiska nozīme ir arī pētniecībai un inovācijai, kā arī rūpniecības, lauksaimniecības un mājsaimniecību informēšanas kampaņām. |
| --- | --- |

1.7.

Ieguldījumi, kas ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanas jomā nepieciešami, lai panāktu ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un taisnīgu “zilo pārkārtošanos”, jāorientē uz optimālu ekoloģisko un ekonomisko izmaksu un ieguvumu attiecību, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām. Lai veicinātu uz ūdens resursu efektīvu izmantošanu vērstu saimniekošanu un ieradumus, būtiska nozīme ir arī pētniecībai un inovācijai, kā arī rūpniecības, lauksaimniecības un mājsaimniecību informēšanas kampaņām.

| 1.8. | EESK norāda uz klimata krīzes izraisīto biodaudzveidības zudumu, ko vēl vairāk saasina tādi pasākumi kā pārāk silta ūdens novadīšana upēs. Šīs nepilnības ir jāņem vērā, turpmāk plānojot ūdens resursu apsaimniekošanas infrastruktūru, lai nodrošinātu, ka šie problēmjautājumi tiek iespējami labi risināti, nevis vēl vairāk saasināti. Vienlaikus jāveic visaptveroši pasākumi, lai līdz 2050. gadam globālo temperatūras paaugstināšanos ierobežotu līdz 1,5 oC. |
| --- | --- |

1.8.

EESK norāda uz klimata krīzes izraisīto biodaudzveidības zudumu, ko vēl vairāk saasina tādi pasākumi kā pārāk silta ūdens novadīšana upēs. Šīs nepilnības ir jāņem vērā, turpmāk plānojot ūdens resursu apsaimniekošanas infrastruktūru, lai nodrošinātu, ka šie problēmjautājumi tiek iespējami labi risināti, nevis vēl vairāk saasināti. Vienlaikus jāveic visaptveroši pasākumi, lai līdz 2050. gadam globālo temperatūras paaugstināšanos ierobežotu līdz 1,5 o

| 1.9. | EESK ierosina Eiropas Komisijai sākt Eiropas mēroga sabiedriskās apspriešanas procesu, kas, izvērtējot Eiropas vajadzības pēc ūdens, kalpos par pamatu turpmākajiem “ES zilā kursa” pasākumiem. |
| --- | --- |

1.9.

EESK ierosina Eiropas Komisijai sākt Eiropas mēroga sabiedriskās apspriešanas procesu, kas, izvērtējot Eiropas vajadzības pēc ūdens, kalpos par pamatu turpmākajiem “ES zilā kursa” pasākumiem.

2.   Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

| 2.1. | Ūdens ir dzīvei nepieciešams labums, bez kā nevar iztikt ne cilvēki, ne daba un bez kā nav iespējama tautsaimniecības un sabiedrības funkcionēšana. Lielāko daļu ūdens resursu izmanto lauksaimniecībā (70 %), kam seko rūpniecība (22 %) un mājsaimniecības (8 %). Tajā pašā laikā vidējie ar ūdensapgādi un sanitāriju saistītie izdevumi Eiropas Savienībā katru gadu sasniedz 100 miljardus EUR. Tie pieaugs līdz aptuveni 250 miljardiem EUR, lai nodrošinātu atbilstību ES noteikumiem par notekūdeņu attīrīšanu un dzeramā ūdens apgādi (3). |
| --- | --- |

2.1.

Ūdens ir dzīvei nepieciešams labums, bez kā nevar iztikt ne cilvēki, ne daba un bez kā nav iespējama tautsaimniecības un sabiedrības funkcionēšana. Lielāko daļu ūdens resursu izmanto lauksaimniecībā (70 %), kam seko rūpniecība (22 %) un mājsaimniecības (8 %). Tajā pašā laikā vidējie ar ūdensapgādi un sanitāriju saistītie izdevumi Eiropas Savienībā katru gadu sasniedz 100 miljardus EUR. Tie pieaugs līdz aptuveni 250 miljardiem EUR, lai nodrošinātu atbilstību ES noteikumiem par notekūdeņu attīrīšanu un dzeramā ūdens apgādi (3

| 2.2. | Lai ūdens resursi turpmāk būtu pietiekami, būs jāuzlabo ūdens resursu apsaimniekošanas infrastruktūra un jāpalielina krātuvju jauda. Tāpēc veicams plašs pasākumu klāsts, sākot ar lietus ūdens savākšanu rezervuāros, krātuvju un slēgtu ūdensapgādes sistēmu būvniecību un beidzot ar augsnes noslēgšanas mazināšanu, kas palielinātu augsnes spēju uzkrāt ūdeni. Dažādu ūdens plūsmu applūšanas gadījumā ir jāmēģina pārpalikumu novirzīt un uzglabāt kontrolētās ūdenskrātuvēs. Vietām gar ūdens plūsmām būtu jānodrošina buferkapacitāte, lai laika gaitā liekais ūdens varētu izplūst un lai varētu mazināt ūdens pārpalikumus. Jau iepriekš ir jāgatavojas šādām situācijām, veicot ieguldījumus infrastruktūrā. |
| --- | --- |

2.2.

Lai ūdens resursi turpmāk būtu pietiekami, būs jāuzlabo ūdens resursu apsaimniekošanas infrastruktūra un jāpalielina krātuvju jauda. Tāpēc veicams plašs pasākumu klāsts, sākot ar lietus ūdens savākšanu rezervuāros, krātuvju un slēgtu ūdensapgādes sistēmu būvniecību un beidzot ar augsnes noslēgšanas mazināšanu, kas palielinātu augsnes spēju uzkrāt ūdeni. Dažādu ūdens plūsmu applūšanas gadījumā ir jāmēģina pārpalikumu novirzīt un uzglabāt kontrolētās ūdenskrātuvēs. Vietām gar ūdens plūsmām būtu jānodrošina buferkapacitāte, lai laika gaitā liekais ūdens varētu izplūst un lai varētu mazināt ūdens pārpalikumus. Jau iepriekš ir jāgatavojas šādām situācijām, veicot ieguldījumus infrastruktūrā.

| 2.3. | ANO Ģenerālā asambleja 2010. gadā (4) skaidri atzina, ka cilvēktiesības uz ūdeni un sanitāriju ir atsevišķas tiesības. Ir steidzami jāveic pirmie soļi, lai transponētu minētās tiesības, kas nostiprinātas Direktīvā (ES) 2020/2184 (5) un Komisijas priekšlikumā saistībā ar Direktīvas 91/271/EEK (6) pārskatīšanu. Dalībvalstis apņemas līdz 2030. gadam uzlabot visu ES iedzīvotāju iespējas piekļūt tīram un cenas ziņā pieejamam dzeramajam ūdenim un sanitārijai. Komisijas sniegtā informācija (7) liecina, ka aptuveni 10 miljoniem cilvēku Eiropas Savienībā pašlaik nav piekļuves sanitārijai. Īstenošanas procesā dalībvalstīm tas ir pienācīgi jāņem vērā. Zilā kursa iniciatīvas mērķis ir vēl vairāk pastiprināt šos centienus. |
| --- | --- |

2.3.

ANO Ģenerālā asambleja 2010. gadā (4

5

6

7

| 2.4. | Klimata krīze jau būtiski ietekmē ūdens resursu apsaimniekošanu pasaulē. Vienas no sekām ir jūras līmeņa paaugstināšanās, kas palielina ūdens iekļuvi piekrastes teritorijās. Vienlaikus klimata krīze izraisa upju ūdens un gruntsūdeņu līmeņa pazemināšanos daudzos reģionos. Situācija saasina pārtikas trūkumu, jo saldūdens izmantošanai vairāku pārtikas produktu ražošanā nav alternatīvas (8). |
| --- | --- |

2.4.

Klimata krīze jau būtiski ietekmē ūdens resursu apsaimniekošanu pasaulē. Vienas no sekām ir jūras līmeņa paaugstināšanās, kas palielina ūdens iekļuvi piekrastes teritorijās. Vienlaikus klimata krīze izraisa upju ūdens un gruntsūdeņu līmeņa pazemināšanos daudzos reģionos. Situācija saasina pārtikas trūkumu, jo saldūdens izmantošanai vairāku pārtikas produktu ražošanā nav alternatīvas (8

| 2.5. | Klimata krīzes dēļ izsīkst pašlaik pieejamie ūdens resursi, un tā izraisa sausumu un ūdenskrātuvju izžūšanu (9), okeānu sasilšanu un dzīvotņu iznīcināšanu, kas ietekmē ekosistēmu kopumā. |
| --- | --- |

2.5.

Klimata krīzes dēļ izsīkst pašlaik pieejamie ūdens resursi, un tā izraisa sausumu un ūdenskrātuvju izžūšanu (9

| 2.6. | Ūdensapgāde ir vitāli svarīga iedzīvotājiem un ir kritiskās infrastruktūras daļa. Lai dzeramo ūdeni varētu piegādāt iedzīvotājiem, ūdenssūkņu darbināšanai parasti ir vajadzīga elektroenerģija. Dzeramā ūdens piegādātāji jau izmanto rezerves sistēmas un paši savus enerģijas ieguves avotus, lai elektroapgādes pārtraukuma gadījumā varētu turpināt dzeramā ūdens piegādi iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

2.6.

Ūdensapgāde ir vitāli svarīga iedzīvotājiem un ir kritiskās infrastruktūras daļa. Lai dzeramo ūdeni varētu piegādāt iedzīvotājiem, ūdenssūkņu darbināšanai parasti ir vajadzīga elektroenerģija. Dzeramā ūdens piegādātāji jau izmanto rezerves sistēmas un paši savus enerģijas ieguves avotus, lai elektroapgādes pārtraukuma gadījumā varētu turpināt dzeramā ūdens piegādi iedzīvotājiem.

| 2.7. | Pēdējos gados daudzās ES valstīs notikusi ūdensapgādes un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumu nodošana atpakaļ pašvaldībām (remunicipalizācija). It īpaši ar pakalpojumu privatizāciju saistītā negatīvā pieredze piespiedusi pilsētas un pašvaldības atgriezt vispārējas nozīmes pakalpojumus publiskajā īpašumā. Privatizācijai bieži sekoja mazāki ieguldījumi infrastruktūrā, sliktāki darba apstākļi, augstākas izmaksas patērētājiem un kontroles un zinātības zaudēšana (10). Ar remunicipalizāciju pilsētas un pašvaldības var atgūt politiskās rīcības iespējas, demokrātisku kontroli un ietekmi uz ūdensapgādi (11). |
| --- | --- |

2.7.

Pēdējos gados daudzās ES valstīs notikusi ūdensapgādes un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumu nodošana atpakaļ pašvaldībām (remunicipalizācija). It īpaši ar pakalpojumu privatizāciju saistītā negatīvā pieredze piespiedusi pilsētas un pašvaldības atgriezt vispārējas nozīmes pakalpojumus publiskajā īpašumā. Privatizācijai bieži sekoja mazāki ieguldījumi infrastruktūrā, sliktāki darba apstākļi, augstākas izmaksas patērētājiem un kontroles un zinātības zaudēšana (10

11

| 2.8. | Ūdens ir politiski un sociāli ļoti nozīmīgs jautājums, kam nepieciešama ilgtermiņa pieeja, kas nav savienojama ar vēlēšanu cikliem un liek publisko lēmumu pieņēmējiem pielikt lielas pūles saistībā ar ieguldījumiem, kā arī ar darbības un uzturēšanas izmaksām. Lai iedzīvotāji varētu pilnībā īstenot demokrātisku kontroli, ir jānodrošina, ka viņi pārzina ūdens aprites ciklu un tā cenu. |
| --- | --- |

2.8.

Ūdens ir politiski un sociāli ļoti nozīmīgs jautājums, kam nepieciešama ilgtermiņa pieeja, kas nav savienojama ar vēlēšanu cikliem un liek publisko lēmumu pieņēmējiem pielikt lielas pūles saistībā ar ieguldījumiem, kā arī ar darbības un uzturēšanas izmaksām. Lai iedzīvotāji varētu pilnībā īstenot demokrātisku kontroli, ir jānodrošina, ka viņi pārzina ūdens aprites ciklu un tā cenu.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Ūdensapgādes sociālā dimensija

Ūdensapgādes sociālā dimensija

| 3.1. | Ūdens ir dzīvībai svarīgs, taču klimata krīzes dēļ arvien ierobežotāks resurss. Tāpēc EESK aicina izstrādāt ES zilo kursu, lai vairotu informētību par šo vitāli nozīmīgo resursu. EESK iesaka kartēt ūdens infrastruktūras pašreizējo stāvokli un ūdens pieejamību katrā dalībvalstī, lai iegūtu aktuālu informāciju par esošās ūdens infrastruktūras stāvokli un apzinātu steidzamas ieguldījumu vajadzības. |
| --- | --- |

3.1.

Ūdens ir dzīvībai svarīgs, taču klimata krīzes dēļ arvien ierobežotāks resurss. Tāpēc EESK aicina izstrādāt ES zilo kursu, lai vairotu informētību par šo vitāli nozīmīgo resursu. EESK iesaka kartēt ūdens infrastruktūras pašreizējo stāvokli un ūdens pieejamību katrā dalībvalstī, lai iegūtu aktuālu informāciju par esošās ūdens infrastruktūras stāvokli un apzinātu steidzamas ieguldījumu vajadzības.

| 3.2. | EESK uzsver, ka ūdens ir nevis parasta prece, bet gan mantojums, kas jāsargā un jāaizstāv (12). EESK uzskata, ka vispārēja piekļuve kvalitatīvam dzeramajam ūdenim un sanitārijai par iedzīvotājiem pieņemamām cenām būtu jāuzskata par sabiedrisku labumu, nevis tikai par preci un pilnībā jāievēro LESD 14. pants un LES un LESD pievienotais 26. protokols. Šajā saistībā EESK iesaka Eiropas Savienībai pieņemt un stiprināt tiesisko regulējumu attiecībā uz ūdens koncesijas līgumiem, lai nodrošinātu gan universālu piekļuvi ūdens un kanalizācijas sistēmām par pieņemamu cenu un ar atbilstošiem kvalitātes standartiem, gan arī ekosistēmu atjaunošanu un aizsardzību un lai gādātu par nepieciešamajiem ieguldījumiem infrastruktūrā. Ar sekmīgo Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” (13) panāktie un Direktīvā 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu nostiprinātie izņēmumi attiecībā uz ūdeni un notekūdeņiem ir jāsaglabā arī turpmāk un pilnībā jāievēro LESD 14. pants un LES un LESD pievienotais 26. protokols. It īpaši klimata krīzes dēļ EESK arī iebilst pret jebkāda veida obligātu liberalizāciju tādā sensitīvā jomā kā ūdens un notekūdeņu apsaimniekošana un aicina tā vietā stiprināt vispārējas nozīmes sabiedriskos pakalpojumus ūdens apsaimniekošanas un citās jomās. |
| --- | --- |

3.2.

EESK uzsver, ka ūdens ir nevis parasta prece, bet gan mantojums, kas jāsargā un jāaizstāv (12

Right2Water

13

| 3.3. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis visās ūdens resursu politikas jomās piemērot tiesībās balstītu pieeju un pievērsties ūdens nabadzības problēmai, tādējādi pieskaņojoties arī Eiropas sociālo tiesību pīlāram. EESK ierosina veicināt vienotu pieeju ūdens trūkuma problēmas izpratnei ES līmenī un izstrādāt visaptverošu ūdens trūkuma definīciju, lai katra dalībvalsts saskaņā ar Eiropas definīciju varētu izstrādāt savu kontekstuālo definīciju. Būtu jādara pieejami publiskie līdzekļi infrastruktūras attīstībai, lai pievērstos it īpaši resursu ziņā nabadzīgu īpašumu īpašniekiem un sociāli nelabvēlīgā situācijā esošiem pilsētu un lauku apvidiem, kuriem nepieciešama infrastruktūras atjaunošana. |
| --- | --- |

3.3.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis visās ūdens resursu politikas jomās piemērot tiesībās balstītu pieeju un pievērsties ūdens nabadzības problēmai, tādējādi pieskaņojoties arī Eiropas sociālo tiesību pīlāram. EESK ierosina veicināt vienotu pieeju ūdens trūkuma problēmas izpratnei ES līmenī un izstrādāt visaptverošu ūdens trūkuma definīciju, lai katra dalībvalsts saskaņā ar Eiropas definīciju varētu izstrādāt savu kontekstuālo definīciju. Būtu jādara pieejami publiskie līdzekļi infrastruktūras attīstībai, lai pievērstos it īpaši resursu ziņā nabadzīgu īpašumu īpašniekiem un sociāli nelabvēlīgā situācijā esošiem pilsētu un lauku apvidiem, kuriem nepieciešama infrastruktūras atjaunošana.

| 3.4. | EESK uzsver, ka taisnīga pārkārtošanās ir ne tikai finansējuma jautājums. Tā ietver arī mērķi radīt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, kvalitatīvi augstvērtīgas darbvietas un sociālo nodrošinājumu, saglabāt ES uzņēmumu konkurētspēju, tāpēc vajadzīgi īpaši pasākumi visos līmeņos, it īpaši reģionu līmenī. |
| --- | --- |

3.4.

EESK uzsver, ka taisnīga pārkārtošanās ir ne tikai finansējuma jautājums. Tā ietver arī mērķi radīt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, kvalitatīvi augstvērtīgas darbvietas un sociālo nodrošinājumu, saglabāt ES uzņēmumu konkurētspēju, tāpēc vajadzīgi īpaši pasākumi visos līmeņos, it īpaši reģionu līmenī.

| 3.5. | Arvien vairāk ES reģionu saskaras ar ūdens trūkumu (14). Tas uzskatāmi parāda, cik neatliekams uzdevums ir radīt noturīgas ūdens resursu apsaimniekošanas infrastruktūru, it īpaši nodrošināt krātuvju jaudu. Iespējama ūdens trūkuma gadījumā jānodrošina ūdensapgāde cilvēkiem un cilvēku pamatvajadzību apmierināšanai, un tā jāuzskata par svarīgāku nekā ūdens izmantošana rūpniecībā, tūrismā un lauksaimniecībā. Dalībvalstīm tas ir jāgarantē. Tas ir nepieciešams, lai novērstu ūdens trūkuma izraisītus konfliktus, kas jau vērojami citās pasaules daļās. Tāpēc steidzami vajadzīgs ES zilais kurss, citastarp, lai nodrošinātu, ka turpmāk ūdens pieejamībai un sadalei tiek pievērsts vairāk uzmanības un ka tiek stiprināta pētniecība un inovācija. |
| --- | --- |

3.5.

Arvien vairāk ES reģionu saskaras ar ūdens trūkumu (14

Ūdens kvalitāte un attīrīšana

Ūdens kvalitāte un attīrīšana

| 3.6. | EESK aicina labāk piemērot piesardzības principu un principu “piesārņotājs maksā”, lai uzlabotu ūdens kvalitāti un izmaksas novirzītu uz piesārņotājiem, nevis patērētājiem. Gruntsūdeņiem jābūt ar dzeramā ūdens kvalitāti, lai nebūtu vajadzīga dārga un energoietilpīga attīrīšana līdz dzeramā ūdens kvalitātei. |
| --- | --- |

3.6.

EESK aicina labāk piemērot piesardzības principu un principu “piesārņotājs maksā”, lai uzlabotu ūdens kvalitāti un izmaksas novirzītu uz piesārņotājiem, nevis patērētājiem. Gruntsūdeņiem jābūt ar dzeramā ūdens kvalitāti, lai nebūtu vajadzīga dārga un energoietilpīga attīrīšana līdz dzeramā ūdens kvalitātei.

| 3.7. | It īpaši lauksaimniecības, pārtikas ražošanas un rūpniecības notekūdeņi veicina difūzu piesārņojumu ar nitrātiem un pesticīdiem, tādēļ gruntsūdeņi bieži nesasniedz labus ķīmiskos rādītājus. Tāpēc tiesību akti attiecībā uz lauksaimniecību (piemēram, KLP), rūpniecību un ķīmijas jomu (piemēram, Pesticīdu regula) ir jāizstrādā tā, lai tiem nebūtu negatīvas ietekmes uz ūdens ekosistēmām. |
| --- | --- |

3.7.

It īpaši lauksaimniecības, pārtikas ražošanas un rūpniecības notekūdeņi veicina difūzu piesārņojumu ar nitrātiem un pesticīdiem, tādēļ gruntsūdeņi bieži nesasniedz labus ķīmiskos rādītājus. Tāpēc tiesību akti attiecībā uz lauksaimniecību (piemēram, KLP), rūpniecību un ķīmijas jomu (piemēram, Pesticīdu regula) ir jāizstrādā tā, lai tiem nebūtu negatīvas ietekmes uz ūdens ekosistēmām.

Ūdens izmantošana un izšķērdēšana

Ūdens izmantošana un izšķērdēšana

| 3.8. | EESK vērš uzmanību uz lielajām problēmām, ar kurām pašvaldības saskaras ūdensobjektu izveides un uzturēšanas jomā. Lai šīs problēmas risinātu, būtu jāturpina attīstīt un būtiski atvieglot pašvaldību sadarbību, kas dotu iespēju uzlabot gan ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu sniedzēju, gan arī ūdensobjektu izveides un uzturēšanas snieguma rādītājus un nodrošinātu šo vispārējas nozīmes pakalpojumu ilgtermiņa dzīvotspēju lauku apvidos. Tāpēc EESK aicina Komisiju paplašināt juridisko rīcības brīvību, it īpaši publiskā iepirkuma tiesību jomā. |
| --- | --- |

3.8.

EESK vērš uzmanību uz lielajām problēmām, ar kurām pašvaldības saskaras ūdensobjektu izveides un uzturēšanas jomā. Lai šīs problēmas risinātu, būtu jāturpina attīstīt un būtiski atvieglot pašvaldību sadarbību, kas dotu iespēju uzlabot gan ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu sniedzēju, gan arī ūdensobjektu izveides un uzturēšanas snieguma rādītājus un nodrošinātu šo vispārējas nozīmes pakalpojumu ilgtermiņa dzīvotspēju lauku apvidos. Tāpēc EESK aicina Komisiju paplašināt juridisko rīcības brīvību, it īpaši publiskā iepirkuma tiesību jomā.

| 3.9. | Komisija lēš, ka Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas pārskatīšanas radītās kopējās izmaksas pārsniedz 3,8 miljardus EUR gadā. Lielākā daļa šo izmaksu būtu jāsedz mājsaimniecībām (15), un tas vēl vairāk palielinātu sanitārijas izmaksas, kas būtu īpaši smags slogs finansiāli visneaizsargātākajām sabiedrības grupām. Tāpēc EESK aicina sadalīt radītās izmaksas un ieguvumus tā, lai netiktu radīts slogs mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

3.9.

Komisija lēš, ka Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas pārskatīšanas radītās kopējās izmaksas pārsniedz 3,8 miljardus EUR gadā. Lielākā daļa šo izmaksu būtu jāsedz mājsaimniecībām (15

| 3.10. | EESK uzskata, ka ir ievērojami jāsamazina gan tīklu noplūdes radītie ūdens zudumi, kas dažās ES valstīs pārsniedz 20 % (16), gan arī ūdens izšķērdēšana lauksaimniecībā, rūpniecībā, būvniecībā un tūrismā. Šīs nozares var sekmēt risinājumu meklējumus, izvēršot pētniecību un inovāciju saistībā ar ūdens resursu patēriņa ziņā efektīviem paņēmieniem un labāk liekot lietā pieejamās zināšanas (piemēram, pilienveida apūdeņošana, ūdeni taupošu kultūraugu audzēšana, aprites ekonomikas stiprināšana, pārtikas ražošanas pielāgošana vietējiem apstākļiem utt.). |
| --- | --- |

3.10.

EESK uzskata, ka ir ievērojami jāsamazina gan tīklu noplūdes radītie ūdens zudumi, kas dažās ES valstīs pārsniedz 20 % (16

| 3.11. | Informēti iedzīvotāji mājsaimniecībā ūdeni taupa vairāk. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē ES tiesību aktos dzeramā ūdens piegādātājiem un notekūdeņu apsaimniekošanas dienestiem izvirzītās paplašinātās prasības sniegt mājsaimniecībām informāciju. |
| --- | --- |

3.11.

Informēti iedzīvotāji mājsaimniecībā ūdeni taupa vairāk. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē ES tiesību aktos dzeramā ūdens piegādātājiem un notekūdeņu apsaimniekošanas dienestiem izvirzītās paplašinātās prasības sniegt mājsaimniecībām informāciju.

Ūdensceļi

Ūdensceļi

| 3.12. | Klimata krīze būtiski ietekmē ūdensceļus visā pasaulē. Preču un cilvēku pārvadājumus īpaši ietekmē zems ūdens līmenis upēs, nokrišņu režīma izmaiņas, arvien biežāki ekstremāli laikapstākļi un jūras līmeņa paaugstināšanās. |
| --- | --- |

3.12.

Klimata krīze būtiski ietekmē ūdensceļus visā pasaulē. Preču un cilvēku pārvadājumus īpaši ietekmē zems ūdens līmenis upēs, nokrišņu režīma izmaiņas, arvien biežāki ekstremāli laikapstākļi un jūras līmeņa paaugstināšanās.

| 3.13. | Kuģošanas ceļu dziļums samazinās, un ostu un slūžu infrastruktūra ir jāpielāgo jaunajiem apstākļiem. Tas izraisa izmaksu pieaugumu un kuģu gaidīšanas laika paildzināšanos un palēnina preču pārvadājumus. |
| --- | --- |

3.13.

Kuģošanas ceļu dziļums samazinās, un ostu un slūžu infrastruktūra ir jāpielāgo jaunajiem apstākļiem. Tas izraisa izmaksu pieaugumu un kuģu gaidīšanas laika paildzināšanos un palēnina preču pārvadājumus.

| 3.14. | Jāveic pasākumi, lai pielāgotu ostu un slūžu infrastruktūru un uzlabotu kuģošanas kanālu un maršrutu plānošanu, un tādā veidā nodrošinātu, ka turpmāk ir iespējami droši un efektīvi pārvadājumi pa ūdensceļiem. |
| --- | --- |

3.14.

Jāveic pasākumi, lai pielāgotu ostu un slūžu infrastruktūru un uzlabotu kuģošanas kanālu un maršrutu plānošanu, un tādā veidā nodrošinātu, ka turpmāk ir iespējami droši un efektīvi pārvadājumi pa ūdensceļiem.

| 3.15. | EESK uzskata, ka būtiska nozīme ir Eiropas Savienības ūdensceļu izbūvei un labākai savienošanai. Šajā saistībā uzmanība būtu jāpievērš arī intermodalitātei, kā minēts atzinumā TEN/764 (17). |
| --- | --- |

3.15.

EESK uzskata, ka būtiska nozīme ir Eiropas Savienības ūdensceļu izbūvei un labākai savienošanai. Šajā saistībā uzmanība būtu jāpievērš arī intermodalitātei, kā minēts atzinumā TEN/764 (17

Enerģētika

Enerģētika

| 3.16. | Stāvoklis enerģijas tirgos 2022. gada augustā parādīja, ka klimata krīzes dēļ nav 100 % uzticamu enerģijas avotu. Piemēram, ir vērojama sausuma ietekme uz hidroenerģijas un kodolenerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

3.16.

Stāvoklis enerģijas tirgos 2022. gada augustā parādīja, ka klimata krīzes dēļ nav 100 % uzticamu enerģijas avotu. Piemēram, ir vērojama sausuma ietekme uz hidroenerģijas un kodolenerģijas ražošanu.

| 3.17. | EESK atzinīgi vērtē centienus izmantot hidroenerģiju atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanai un uzkrāšanai, taču norāda, ka klimata krīzes izraisītais ūdens trūkums ilgtermiņā negatīvi ietekmēs elektroenerģijas ražošanu un uzkrāšanu. Tādējādi samazinās ražošana, un tas var arī negatīvi ietekmēt elektrotīklu. Arī turpmāk jāatbalsta atjaunīgo energoresursu izmantojuma strauja paplašināšana, it īpaši saules un vēja enerģijas jomā, lai varētu kompensēt hidroelektrostacijās iegūtās enerģijas iespējamo nepietiekamību. |
| --- | --- |

3.17.

EESK atzinīgi vērtē centienus izmantot hidroenerģiju atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanai un uzkrāšanai, taču norāda, ka klimata krīzes izraisītais ūdens trūkums ilgtermiņā negatīvi ietekmēs elektroenerģijas ražošanu un uzkrāšanu. Tādējādi samazinās ražošana, un tas var arī negatīvi ietekmēt elektrotīklu. Arī turpmāk jāatbalsta atjaunīgo energoresursu izmantojuma strauja paplašināšana, it īpaši saules un vēja enerģijas jomā, lai varētu kompensēt hidroelektrostacijās iegūtās enerģijas iespējamo nepietiekamību.

| 3.18. | EESK norāda, ka transporta elektrifikācijas dēļ var arī pieaugt ūdens patēriņš, jo akumulatoru ražošanā izmantotajiem elektrolītiem ir vajadzīgs ievērojams ūdens daudzums. Tāpēc akumulatoru rūpnīcu izveide ir rūpīgi jāplāno. |
| --- | --- |

3.18.

EESK norāda, ka transporta elektrifikācijas dēļ var arī pieaugt ūdens patēriņš, jo akumulatoru ražošanā izmantotajiem elektrolītiem ir vajadzīgs ievērojams ūdens daudzums. Tāpēc akumulatoru rūpnīcu izveide ir rūpīgi jāplāno.

| 3.19. | EESK norāda, ka atjaunīgiem energoresursiem parasti vajadzīgs mazāk ūdens nekā tradicionālā fosilā kurināmā ieguvei un pārstrādei, tomēr viens atjaunīgais enerģijas avots ir saistīts ar ievērojamu ūdens patēriņu, proti, biodegvielas. Biodegvielu ražošanai audzēto kultūraugu apūdeņošanai un pārstrādei ir vajadzīgs liels ūdens daudzums, kas jānodrošina ar ūdens infrastruktūru un sadales tīkliem. |
| --- | --- |

3.19.

EESK norāda, ka atjaunīgiem energoresursiem parasti vajadzīgs mazāk ūdens nekā tradicionālā fosilā kurināmā ieguvei un pārstrādei, tomēr viens atjaunīgais enerģijas avots ir saistīts ar ievērojamu ūdens patēriņu, proti, biodegvielas. Biodegvielu ražošanai audzēto kultūraugu apūdeņošanai un pārstrādei ir vajadzīgs liels ūdens daudzums, kas jānodrošina ar ūdens infrastruktūru un sadales tīkliem.

| 3.20. | EESK norāda, ka kodolenerģijas ražošanai ir vajadzīgs liels dzesēšanas ūdens apjoms. Klimata krīze paaugstina temperatūru un vienlaikus pazemina upju ūdens līmeni. Paaugstinoties temperatūrai, kodolelektrostacijām ūdens nepietiekamības dēļ ir jāsamazina veiktspēja. Turklāt pārāk silta dzesēšanas ūdens novadīšana palielina skābekļa saturu upēs, un tas negatīvi ietekmē ūdens ekoloģiju un biodaudzveidību (18). |
| --- | --- |

3.20.

EESK norāda, ka kodolenerģijas ražošanai ir vajadzīgs liels dzesēšanas ūdens apjoms. Klimata krīze paaugstina temperatūru un vienlaikus pazemina upju ūdens līmeni. Paaugstinoties temperatūrai, kodolelektrostacijām ūdens nepietiekamības dēļ ir jāsamazina veiktspēja. Turklāt pārāk silta dzesēšanas ūdens novadīšana palielina skābekļa saturu upēs, un tas negatīvi ietekmē ūdens ekoloģiju un biodaudzveidību (18

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK kritiski vērtē to, ka ES ūdens resursu politika nav saskaņota ar ES politiku citās jomās, un aicina Komisiju ieviest uzlabojumus, lai nepieļautu savstarpēji pretrunīgus politikas pasākumus un mērķus. |
| --- | --- |

4.1.

EESK kritiski vērtē to, ka ES ūdens resursu politika nav saskaņota ar ES politiku citās jomās, un aicina Komisiju ieviest uzlabojumus, lai nepieļautu savstarpēji pretrunīgus politikas pasākumus un mērķus.

| 4.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pārstrādāt Dzeramā ūdens direktīvu, lai līdz minimumam samazinātu ūdens zudumus ūdensvados (19). EESK norāda, ka ir steidzami nepieciešami ātri pasākumi un publiskā un privātā sektora ieguldījumi ūdens infrastruktūrā, lai izvairītos no ūdens zudumiem un nodrošinātu svarīgas ūdens infrastruktūras ilgtermiņa noturību un ilgtspēju. Ja rodas ūdens noplūdes, pret tām jāattiecas kā pret ārkārtas situāciju. Šādos gadījumos, lai nekavējoties apturētu noplūdes, būtiska nozīme ir zinošam personālam un aprīkojumam. |
| --- | --- |

4.2.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pārstrādāt Dzeramā ūdens direktīvu, lai līdz minimumam samazinātu ūdens zudumus ūdensvados (19

| 4.3. | Attiecībā uz infrastruktūras projektu finansēšanu publiskajam sektoram līdz šim lielākais šķērslis vienmēr ir izrādījušies stingri budžeta noteikumi. Tāpēc jāpanāk, lai projekti, kas saistīti ar ES zaļo kursu, enerģētisko neatkarību un digitālo nozari, būtu atbrīvoti no visiem noteikumiem, kuri kavē šādus publiskos ieguldījumus. Tāpēc saskaņā ar iepriekšējiem atzinumiem (20) EESK iesaka publiskajiem ieguldījumiem piemērot “līdzsvarota budžeta normu”. |
| --- | --- |

4.3.

Attiecībā uz infrastruktūras projektu finansēšanu publiskajam sektoram līdz šim lielākais šķērslis vienmēr ir izrādījušies stingri budžeta noteikumi. Tāpēc jāpanāk, lai projekti, kas saistīti ar ES zaļo kursu, enerģētisko neatkarību un digitālo nozari, būtu atbrīvoti no visiem noteikumiem, kuri kavē šādus publiskos ieguldījumus. Tāpēc saskaņā ar iepriekšējiem atzinumiem (20

| 4.4. | EESK atbalsta ierosināto Direktīvas 2006/118/EK (21) un Direktīvas 2008/105/EK (22) pārskatīšanu un robežvērtību ieviešanu attiecībā uz perfluorētiem un polifluorētiem ķīmiskiem savienojumiem un mikroplastmasu. Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā uzsvērts, ka, neraugoties uz ievērojamām darbības un ieguldījumu izmaksām, ūdensapgādes sektorā netiek konsekventi piemērots princips “piesārņotājs maksā” (23). |
| --- | --- |

4.4.

EESK atbalsta ierosināto Direktīvas 2006/118/EK (21

22

23

| 4.5. | EESK norāda: lai varētu uzturēt un attīstīt ilgtspējīgu un noturīgu ūdensapgādes infrastruktūru un sadales tīklus, ir vajadzīgs kvalificēts darbaspēks un it īpaši speciālisti un ir vajadzīga atbilstoša zināšanu pārvaldība, t. i., stratēģiskas un operatīvas darbības, kas optimizē zināšanu izmantošanu. EESK aicina radīt vajadzīgās struktūras un darba apstākļus, lai šajā jomā netrūktu darbinieku un būtu pieejams pietiekams skaits speciālistu, kas spētu īstenot vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

4.5.

EESK norāda: lai varētu uzturēt un attīstīt ilgtspējīgu un noturīgu ūdensapgādes infrastruktūru un sadales tīklus, ir vajadzīgs kvalificēts darbaspēks un it īpaši speciālisti un ir vajadzīga atbilstoša zināšanu pārvaldība, t. i., stratēģiskas un operatīvas darbības, kas optimizē zināšanu izmantošanu. EESK aicina radīt vajadzīgās struktūras un darba apstākļus, lai šajā jomā netrūktu darbinieku un būtu pieejams pietiekams skaits speciālistu, kas spētu īstenot vajadzīgos pasākumus.

| 4.6. | EESK atzīmē, ka pašreizējais digitalizācijas process ūdensapgādes nozarē arī palielina riskus datu drošības un datu aizsardzības jomā. Tāpēc ir svarīgi garantēt, ka savākto datu apstrāde notiek saskaņā ar visstingrākajiem datu aizsardzības noteikumiem. Vienlaikus, ņemot vērā pieaugošos draudus, ko kritiskajai infrastruktūrai rada kiberuzbrukumi, ūdensapgādes infrastruktūras un sadales tīklu jomā īpaša vērība jāvelta kiberdrošībai. |
| --- | --- |

4.6.

EESK atzīmē, ka pašreizējais digitalizācijas process ūdensapgādes nozarē arī palielina riskus datu drošības un datu aizsardzības jomā. Tāpēc ir svarīgi garantēt, ka savākto datu apstrāde notiek saskaņā ar visstingrākajiem datu aizsardzības noteikumiem. Vienlaikus, ņemot vērā pieaugošos draudus, ko kritiskajai infrastruktūrai rada kiberuzbrukumi, ūdensapgādes infrastruktūras un sadales tīklu jomā īpaša vērība jāvelta kiberdrošībai.

| 4.7. | Daudzās dalībvalstīs to uzņēmumu integrācija, kas iesaistīti dzeramā ūdens ieguvē un sadalē, notekūdeņu apsaimniekošanā un ūdens attīrīšanā, ir nepietiekama vai nemaz nav notikusi. EESK uzskata, ka, uzticot vadību un pārvaldību vienai publiskajai organizācijai, varētu ietaupīt izmaksas un paaugstināt efektivitāti. |
| --- | --- |

4.7.

Daudzās dalībvalstīs to uzņēmumu integrācija, kas iesaistīti dzeramā ūdens ieguvē un sadalē, notekūdeņu apsaimniekošanā un ūdens attīrīšanā, ir nepietiekama vai nemaz nav notikusi. EESK uzskata, ka, uzticot vadību un pārvaldību vienai publiskajai organizācijai, varētu ietaupīt izmaksas un paaugstināt efektivitāti.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Sk., piemēram, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Plāns REPowerEU
  ”
  ” (COM(2022) 230 final) un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz REPowerEU veltītajām atveseļošanas un noturības plānu nodaļām groza Regulu (ES) 2021/241, kā arī groza Regulu (ES) 2021/1060, Regulu (ES) 2021/2115, Direktīvu 2003/87/EK un Lēmumu (ES) 2015/1814” (COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)) (OV C 486, 21.12.2022., 185. lpp.), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematu “Publiskie ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā kā daļa no klimata pārmaiņu problemātikas risinājuma” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 67. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematu “Stratēģisks redzējums par enerģētikas pārkārtošanu Eiropas Savienības stratēģiskās autonomijas nodrošināšanai” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 75, 28.2.2023., 102. lpp.), utt.

1

REPowerEU

REPowerEU

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  https://www.aquapublica.eu/sites/default/files/article/file/20230310_Joint%20statement_EPR%20scheme.pdf.

3

(4)  https://www.un.org/Depts/german/gv-64/band3/ar64292.pdf.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 435, 23.12.2020., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

6

(7)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/qanda_22_6281.

7

(8)  https://wires.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.1002/wat2.1633.

8

(9)  
  Europe’s next crisis: Water [Nākamā Eiropas krīze: ūdens] – POLITICO.

9

Europe’s next crisis: Water [Nākamā Eiropas krīze: ūdens] – POLITICO

(10)  
  Getzner, Köhler, Krisch, Plank (2018. gads) – Galaziņojums (garā versija): “
  Vergleich europäischer Systeme der Wasserversorgung und Abwasserentsorgung
  ” [Eiropas ūdensapgādes un sanitārijas sistēmu salīdzinājums]. Izdevumā: Informationen zur Umweltpolitik, 197, https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/ppnresolver?id=AC15177626.

10

Getzner, Köhler, Krisch, Plank

Vergleich europäischer Systeme der Wasserversorgung und Abwasserentsorgung

Informationen zur Umweltpolitik

(11)  https://www.epsu.org/search?f%5B0%5D=policies%3A56.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.), 1. apsvērums.

12

(13)  https://right2water.eu/.

13

(14)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC133025.

14

(15)  Ietekmes novērtējumā minētais izmaksu sadalījums: 51 % izmaksu sedz mājsaimniecības, 22 % – publiskie izdevumi un 27 % – rūpniecība.

15

(16)  https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/ppnresolver?id=AC15249737.

16

(17)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko groza Regulu (ES) 2021/1153 un Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1315/2013” (COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)) (OV C 75, 28.2.2023., 190. lpp.).

17

(18)  https://www.dw.com/de/wie-k%C3%BChlen-hei%C3%9Fe-l%C3%A4nder-ihre-kernkraftwerke/a-49758541.

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32020L2184.

19

(20)  Sk., piemēram, 1. zemsvītras piezīmi.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/118/EK (2006. gada 12. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/105/EK (2008. gada 16. decembris) par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā, un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK (OV L 348, 24.12.2008., 84. lpp.).

22

(23)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_12/SR_polluter_pays_principle_LV.pdf.

23

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/94

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Reklāma ar ietekmētāju starpniecību un tās ietekme uz patērētājiem”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 349/15)

| Ziņotājs: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Stefano PALMIERI |

Ziņotājs:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Līdzziņotājs:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Spānija, 7.2.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | LESD 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 179/0/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Spānija, 7.2.2023.

Juridiskais pamats

LESD 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

179/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Viens no raksturīgākajiem audiovizuālās un elektroniskās komunikācijas jomā vērojamās pārveides aspektiem ir ietekmētāju – tiešsaistes saturu veidojošo lietotāju, kuri izplata paziņojumus sistemātiski un dažādos formātos (video, komentāri, fotogrāfijas) – pieaugums, sasniedzot augstu atpazīstamību mērķauditorijā, kurai šie paziņojumi ir adresēti. |
| --- | --- |

1.1.

Viens no raksturīgākajiem audiovizuālās un elektroniskās komunikācijas jomā vērojamās pārveides aspektiem ir ietekmētāju – tiešsaistes saturu veidojošo lietotāju, kuri izplata paziņojumus sistemātiski un dažādos formātos (video, komentāri, fotogrāfijas) – pieaugums, sasniedzot augstu atpazīstamību mērķauditorijā, kurai šie paziņojumi ir adresēti.

| 1.2. | Lai gan ES līmenī nav īpašu noteikumu, kas reglamentētu satura radītāju/ietekmētāju darbību, spēkā esošie tiesību akti nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni divējādajām darbībām, ko satura veidotāji/ietekmētāji var veikt vienotajā tirgū: galvenokārt kā reklāmdevēji (un tirgotāji) un kā pārdevēji/ražotāji. |
| --- | --- |

1.2.

Lai gan ES līmenī nav īpašu noteikumu, kas reglamentētu satura radītāju/ietekmētāju darbību, spēkā esošie tiesību akti nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni divējādajām darbībām, ko satura veidotāji/ietekmētāji var veikt vienotajā tirgū: galvenokārt kā reklāmdevēji

un tirgotāji

pārdevēji/ražotāji

| 1.3. | Pamatojoties uz minētajiem tiesību aktiem, dažādas dalībvalstis, reaģējot uz šīs parādības radītajām problēmām, izstrādā savus tiesību aktus, kas ļauj valstu regulatoriem īstenot savas uzraudzības, kontroles un vajadzības gadījumā sankciju piemērošanas pilnvaras. |
| --- | --- |

1.3.

Pamatojoties uz minētajiem tiesību aktiem, dažādas dalībvalstis, reaģējot uz šīs parādības radītajām problēmām, izstrādā savus tiesību aktus, kas ļauj valstu regulatoriem īstenot savas uzraudzības, kontroles un vajadzības gadījumā sankciju piemērošanas pilnvaras.

| 1.4. | Jebkurā gadījumā, ņemot vērā pastāvīgo attīstību šajā jomā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu saskaņotu attieksmi pret satura radītāju/ietekmētāju “konkrētām” nelikumīgām darbībām Eiropas Savienībā ar tikpat konkrētiem pienākumiem – platformu un sociālo tīklu administratoriem, kurās tie darbojas, un satura radītājiem/ietekmētājiem (ES rezidentiem un nerezidentiem). |
| --- | --- |

1.4.

Jebkurā gadījumā, ņemot vērā pastāvīgo attīstību šajā jomā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu saskaņotu attieksmi pret satura radītāju/ietekmētāju “konkrētām” nelikumīgām darbībām Eiropas Savienībā ar tikpat konkrētiem pienākumiem – platformu un sociālo tīklu administratoriem

satura radītājiem/ietekmētājiem

| 1.5. | EESK aicina platformu un sociālo tīklu administratorus:






  — | būt solidāri atbildīgiem par nelikumīgu saturu, ko publicējuši satura radītāji/ietekmētāji, |
| --- | --- | --- |

1.5.

EESK aicina platformu un sociālo tīklu administratorus:

—

būt solidāri atbildīgiem par nelikumīgu saturu, ko publicējuši satura radītāji/ietekmētāji,

| — | uzņemties pienākumu – visos gadījumos, kad tiek ziņots par satura radītāju/ietekmētāju nelikumīgām darbībām, – veikt nepieciešamos pasākumus, lai neitralizētu nelikumīgo saziņu tiešsaistē, un ziņot kompetentajai iestādei par satura radītāju/ietekmētāju veiktajām nelikumīgajām darbībām, |
| --- | --- |

—

uzņemties pienākumu – visos gadījumos, kad tiek ziņots par satura radītāju/ietekmētāju nelikumīgām darbībām, – veikt nepieciešamos pasākumus, lai neitralizētu nelikumīgo saziņu tiešsaistē, un ziņot kompetentajai iestādei par satura radītāju/ietekmētāju veiktajām nelikumīgajām darbībām,

| — | attiecībā uz visiem satura radītājiem/ietekmētājiem, kuri darbojas ārpus ES, platformas un sociālo tīklu administratoriem būtu viņus jāaicina apzināties skaidru juridisko atbildību ES teritorijā un būt nodrošinātiem ar profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, kas darbotos nelikumīgas rīcības nodarīta kaitējuma gadījumā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz visiem satura radītājiem/ietekmētājiem, kuri darbojas ārpus ES, platformas un sociālo tīklu administratoriem būtu viņus jāaicina apzināties skaidru juridisko atbildību ES teritorijā un būt nodrošinātiem ar profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, kas darbotos nelikumīgas rīcības nodarīta kaitējuma gadījumā.

| 1.6. | EESK uzskata, ka šajā saskaņotajā attieksmē pret ietekmētājiem Eiropas līmenī būtu jāņem vērā vismaz šādi kritēriji:






  — | norādīt, ka viņu komerciāla rakstura ziņojumiem ir reklāmas raksturs, izmantojot vizuālas norādes un skaidrus brīdinājumus, izvairoties no slēptas reklāmas, |
| --- | --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka šajā saskaņotajā attieksmē pret ietekmētājiem Eiropas līmenī būtu jāņem vērā vismaz šādi kritēriji:

—

norādīt, ka viņu komerciāla rakstura ziņojumiem ir reklāmas raksturs, izmantojot vizuālas norādes un skaidrus brīdinājumus, izvairoties no slēptas reklāmas,

| — | uz šiem ziņojumiem attiecināt nozaru regulējumu, lai nodrošinātu patērētāju un lietotāju, it īpaši, nepilngadīgu personu un citu neaizsargātu grupu veselības un drošības aizsardzību, |
| --- | --- |

—

uz šiem ziņojumiem attiecināt nozaru regulējumu, lai nodrošinātu patērētāju un lietotāju, it īpaši, nepilngadīgu personu un citu neaizsargātu grupu veselības un drošības aizsardzību,

| — | par ietekmētāju pārkāpumu uzskatīt reklāmas noteikumu neievērošanu, neskarot reklāmdevēju un sociālo tīklu un platformu solidāro atbildību. |
| --- | --- |

—

par ietekmētāju pārkāpumu uzskatīt reklāmas noteikumu neievērošanu, neskarot reklāmdevēju un sociālo tīklu un platformu solidāro atbildību.

| 1.7. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī maldinošas saskarnes izmantošanai, preču zīmju nepareizai lietošanai vai nomelnošanai, neatļautiem finanšu produktiem, identitātes zādzībai vai viltus ietekmētājiem, kuri izmanto pazīstamu cilvēku tēlu bez viņu ziņas, kas kļūst arvien izplatītāki, it īpaši finanšu ieguldījumu un kriptovalūtu jomā. Tā ir nelikumīga rīcība, kas mākslīgā intelekta (MI) izmantošanas dēļ var kļūt arvien sarežģītāka un izplatītāka, un pret to ir iedarbīgi jācīnās. |
| --- | --- |

1.7.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī maldinošas saskarnes izmantošanai, preču zīmju nepareizai lietošanai vai nomelnošanai, neatļautiem finanšu produktiem, identitātes zādzībai vai viltus ietekmētājiem, kuri izmanto pazīstamu cilvēku tēlu bez viņu ziņas, kas kļūst arvien izplatītāki, it īpaši finanšu ieguldījumu un kriptovalūtu jomā. Tā ir nelikumīga rīcība, kas mākslīgā intelekta (MI) izmantošanas dēļ var kļūt arvien sarežģītāka un izplatītāka, un pret to ir iedarbīgi jācīnās.

| 1.8. | EESK ierosina šo regulējuma saskaņošanu precizēt un konkretizēt, neskarot kopregulējuma sistēmu izveidi savstarpēji papildinošā veidā. Šajā kopregulējumā būtu jāiesaista ietekmētāji, to pārstāvji un pārstāvošās apvienības; nozare un reklāmdevēji; pašreklāmas apvienības; patērētāju un lietotāju apvienības, sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības struktūras, kā arī regulatīvās iestādes. |
| --- | --- |

1.8.

EESK ierosina šo regulējuma saskaņošanu precizēt un konkretizēt, neskarot kopregulējuma sistēmu izveidi savstarpēji papildinošā veidā. Šajā kopregulējumā būtu jāiesaista ietekmētāji, to pārstāvji un pārstāvošās apvienības; nozare un reklāmdevēji; pašreklāmas apvienības; patērētāju un lietotāju apvienības, sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības struktūras, kā arī regulatīvās iestādes.

| 1.9. | EESK uzskata, ka ES līmenī būtu rūpīgi jāanalizē vairāki jautājumi, kas saistīti ar satura radītāju/ietekmētāju darbību, piemēram, viņu vieta darba tiesībās, jautājumi, kas saistīti ar ienākuma nodokļiem, pievienotās vērtības nodokli, kā arī nepilngadīgu ietekmētāju konkrētā darbība. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzskata, ka ES līmenī būtu rūpīgi jāanalizē vairāki jautājumi, kas saistīti ar satura radītāju/ietekmētāju darbību, piemēram, viņu vieta darba tiesībās, jautājumi, kas saistīti ar ienākuma nodokļiem, pievienotās vērtības nodokli, kā arī nepilngadīgu ietekmētāju konkrētā darbība.

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Viena no pēdējo desmit gadu laikā audiovizuālajā un elektronisko komunikāciju jomā notikušās digitālās pārveides raksturīgākajām parādībām ir noteiktu satura veidotāju izplatība, kuri, visticamāk kā personas, sistemātiski un dažādos formātos (video, komentāri, fotogrāfijas) izplata savus vēstījumus, izmantojot interneta platformas, sociālos tīklus un elektroniskos ziņojumus. Ja šiem satura veidotājiem ir liels skaits uzticamu sekotāju, tie rada ietekmētāja jēdzienu, ko reklāmas jomā var definēt kā “satura radītāju ar komerciālu nolūku, kurš veido uz uzticēšanos un autentiskumu balstītas attiecības ar auditoriju (galvenokārt sociālo tīklu platformās) un veic tiešsaistes sadarbību ar komersantiem, izmantojot dažādus uzņēmējdarbības modeļus pelņas gūšanas nolūkā” (1). |
| --- | --- |

2.1.

Viena no pēdējo desmit gadu laikā audiovizuālajā un elektronisko komunikāciju jomā notikušās digitālās pārveides raksturīgākajām parādībām ir noteiktu satura veidotāju izplatība, kuri, visticamāk kā personas, sistemātiski un dažādos formātos (video, komentāri, fotogrāfijas) izplata savus vēstījumus, izmantojot interneta platformas, sociālos tīklus un elektroniskos ziņojumus. Ja šiem satura veidotājiem ir liels skaits uzticamu sekotāju, tie rada ietekmētāja jēdzienu, ko reklāmas jomā var definēt kā “satura radītāju ar komerciālu nolūku, kurš veido uz uzticēšanos un autentiskumu balstītas attiecības ar auditoriju (galvenokārt sociālo tīklu platformās) un veic tiešsaistes sadarbību ar komersantiem, izmantojot dažādus uzņēmējdarbības modeļus pelņas gūšanas nolūkā” (1

| 2.2. | Attiecības starp ietekmētājiem un sekotājiem, ko raksturo tuvuma, autentiskuma un uzticības apziņa, tieši un netieši ietekmē viņu attieksmi pret zīmoliem un sekotāju lēmumu pieņemšanu par pirkumiem. Tas it īpaši attiecas uz bērniem, jauniešiem un patērētājiem ar zemu izglītības līmeni vai zemiem ienākumiem, zemu medijpratību un zemu informācijas lietotprasmi. |
| --- | --- |

2.2.

Attiecības starp ietekmētājiem un sekotājiem, ko raksturo tuvuma, autentiskuma un uzticības apziņa, tieši un netieši ietekmē viņu attieksmi pret zīmoliem un sekotāju lēmumu pieņemšanu par pirkumiem. Tas it īpaši attiecas uz bērniem, jauniešiem un patērētājiem ar zemu izglītības līmeni vai zemiem ienākumiem, zemu medijpratību un zemu informācijas lietotprasmi.

| 2.3. | Konkrētajā komercpaziņojumu jomā ietekmētāju kā produktu un zīmolu popularizētāju izmantošana nozīmē ne tikai to, ka reklāmas uzņēmumi var gūt labumu no viņu ietekmes un atpazīstamības tā sauktā ietekmētāju mārketinga ietvaros, it īpaši attiecībā uz jauniešiem, kurus ir grūtāk sasniegt, izmantojot tradicionālākus mediju veidus. Tas arī piešķir šiem uzņēmumiem lielāku brīvību tādu pārdošanas argumentu izstrādē, kurus tie neizmantotu savā tradicionālajā reklāmā un kuri dažkārt apietu tiesību aktus. Turklāt paši reklāmdevēji uzsver, ka ietekmētāju īpatnība ir augsta autonomijas pakāpe komercpaziņojuma izveidē, ko reklāmdevējs ne vienmēr var kontrolēt. |
| --- | --- |

2.3.

Konkrētajā komercpaziņojumu jomā ietekmētāju kā produktu un zīmolu popularizētāju izmantošana nozīmē ne tikai to, ka reklāmas uzņēmumi var gūt labumu no viņu ietekmes un atpazīstamības tā sauktā ietekmētāju mārketinga ietvaros, it īpaši attiecībā uz jauniešiem, kurus ir grūtāk sasniegt, izmantojot tradicionālākus mediju veidus. Tas arī piešķir šiem uzņēmumiem lielāku brīvību tādu pārdošanas argumentu izstrādē, kurus tie neizmantotu savā tradicionālajā reklāmā un kuri dažkārt apietu tiesību aktus. Turklāt paši reklāmdevēji uzsver, ka ietekmētāju īpatnība ir augsta autonomijas pakāpe komercpaziņojuma izveidē, ko reklāmdevējs ne vienmēr var kontrolēt.

| 2.4. | Tādējādi, lai gan ES līmenī nav īpašu noteikumu, kas reglamentētu ietekmētāju darbību, spēkā esošie Eiropas tiesību akti nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni divējādajām darbībām, ko ietekmētāji var veikt vienotajā tirgū: galvenokārt kā reklāmdevēji (un tirgotāji) un kā pārdevēji/ražotāji. |
| --- | --- |

2.4.

Tādējādi, lai gan ES līmenī nav īpašu noteikumu, kas reglamentētu ietekmētāju darbību, spēkā esošie Eiropas tiesību akti nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni divējādajām darbībām, ko ietekmētāji var veikt vienotajā tirgū: galvenokārt kā reklāmdevēji

un tirgotāji

pārdevēji/ražotāji

| 2.4.1. | Attiecībā uz ietekmētājiem, galvenokārt, kā reklāmdevējiem (un tirgotājiem) būtu jāmin:






  — | Negodīgas komercprakses direktīva
   (2), kas nosaka tiesisko regulējumu attiecībā uz maldinošu reklāmu un komercpraksi, ko izplata ietekmētāji; Pamatnostādnes par to, kā interpretēt un piemērot Negodīgas komercprakses direktīvu
   (3), kurās precizēta Negodīgas komercprakses direktīvas piemērošana gadījumos, kad ietekmētājs darbojas kā komersants vai kā persona, kura darbojas komersanta vārdā vai uzdevumā; Šajā kontekstā Komisija pašlaik īsteno digitālā taisnīguma atbilstības pārbaudi, kurai būtu jāietver arī ietekmētāju temats (4), |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

Attiecībā uz ietekmētājiem, galvenokārt, kā reklāmdevējiem

un tirgotājiem

—

Negodīgas komercprakses direktīva
   (2), kas nosaka tiesisko regulējumu attiecībā uz maldinošu reklāmu un komercpraksi, ko izplata ietekmētāji; Pamatnostādnes par to, kā interpretēt un piemērot Negodīgas komercprakses direktīvu
   (3), kurās precizēta Negodīgas komercprakses direktīvas piemērošana gadījumos, kad ietekmētājs darbojas kā komersants vai kā persona, kura darbojas komersanta vārdā vai uzdevumā; Šajā kontekstā Komisija pašlaik īsteno digitālā taisnīguma atbilstības pārbaudi, kurai būtu jāietver arī ietekmētāju temats (4),

Negodīgas komercprakses direktīva

2

Pamatnostādnes par to, kā interpretēt un piemērot Negodīgas komercprakses direktīvu

3

4

| — | E-komercijas direktīva
   (5), kas nodrošina papildu aizsardzību patērētājiem, kad ietekmētāji veic komerciālus paziņojumus internetā, izmantojot savus sociālo tīklu kontus un blogus, |
| --- | --- |

—

E-komercijas direktīva
   (5), kas nodrošina papildu aizsardzību patērētājiem, kad ietekmētāji veic komerciālus paziņojumus internetā, izmantojot savus sociālo tīklu kontus un blogus,

E-komercijas direktīva

5

| — | Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva
   (6), ar ko ievieš jaunus īpašus noteikumus par “video koplietošanas platformas pakalpojumiem” un uz ietekmētājiem attiecas saistībā ar lietotāju veidotiem videomateriāliem, kas tiek izplatīti šajās platformās un var ietvert komercpaziņojumus. |
| --- | --- |

—

Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva
   (6), ar ko ievieš jaunus īpašus noteikumus par “video koplietošanas platformas pakalpojumiem” un uz ietekmētājiem attiecas saistībā ar lietotāju veidotiem videomateriāliem, kas tiek izplatīti šajās platformās un var ietvert komercpaziņojumus.

Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva

6

| 2.4.2. | Uz ietekmētājiem kā pārdevējiem vai ražotājiem ES līmenī attiecas:






  — | Patērētāju tiesību direktīva
   (7), |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Uz ietekmētājiem kā pārdevējiem vai ražotājiem

—

Patērētāju tiesību direktīva
   (7),

Patērētāju tiesību direktīva

7

| — | Digitālā satura un pakalpojumu direktīva
   (8), |
| --- | --- |

—

Digitālā satura un pakalpojumu direktīva
   (8),

Digitālā satura un pakalpojumu direktīva

8

| — | Direktīva par dažiem preču pārdošanas līgumu aspektiem
   (9). |
| --- | --- |

—

Direktīva par dažiem preču pārdošanas līgumu aspektiem
   (9).

Direktīva par dažiem preču pārdošanas līgumu aspektiem

9

| 2.4.3. | Šīs divas konkrētās ES tiesību aktu darbības jomas papildina digitālo pakalpojumu pakete, kurā ietilpst:






  — | Digitālo pakalpojumu regula
   (10) ar mērķi nodrošināt lielāku pārredzamību un atbildību par digitālo pakalpojumu saturu un patērētāju aizsardzību, |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Šīs divas konkrētās ES tiesību aktu darbības jomas papildina digitālo pakalpojumu pakete, kurā ietilpst:

—

Digitālo pakalpojumu regula
   (10) ar mērķi nodrošināt lielāku pārredzamību un atbildību par digitālo pakalpojumu saturu un patērētāju aizsardzību,

Digitālo pakalpojumu regula

10

| — | Digitālo tirgu regula
   (11) tā saukto “vārtziņu” regulēšanai, kas ir platformas ar vismaz 45 miljoniem aktīvu lietotāju mēnesī. |
| --- | --- |

—

Digitālo tirgu regula
   (11) tā saukto “vārtziņu” regulēšanai, kas ir platformas ar vismaz 45 miljoniem aktīvu lietotāju mēnesī.

Digitālo tirgu regula

11

| 2.4.3.1. | Saskaņā ar Digitālo pakalpojumu regulu nelikumīgs saturs Eiropas Savienībā tiek definēts kā “jebkura informācija, kura pati par sevi vai attiecībā uz darbību, tostarp produktu pārdošanu vai pakalpojumu sniegšanu, neatbilst Savienības vai nevienas dalībvalsts tiesību aktiem neatkarīgi no attiecīgā tiesību akta konkrētā priekšmeta vai būtības”. Saskaņā ar šo jauno definīciju minēto noteikumu neievērošana nozīmē, ka attiecīgais saturs Eiropas Savienībā ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

Saskaņā ar Digitālo pakalpojumu regulu nelikumīgs saturs Eiropas Savienībā tiek definēts kā “jebkura informācija, kura pati par sevi vai attiecībā uz darbību, tostarp produktu pārdošanu vai pakalpojumu sniegšanu, neatbilst Savienības vai nevienas dalībvalsts tiesību aktiem neatkarīgi no attiecīgā tiesību akta konkrētā priekšmeta vai būtības”. Saskaņā ar šo jauno definīciju minēto noteikumu neievērošana nozīmē, ka attiecīgais saturs Eiropas Savienībā ir nelikumīgs.

| 2.5. | Neatkarīgi no tā, ka pastāv dažas Eiropas normas, ar kurām ietekmētāju (kā reklāmdevēju vai kā pārdevēju/ražotāju) nelikumīgu darbību var reglamentēt dažādās dalībvalstis, ir vajadzīgi noteikti rīcības veidi:






  — | pieņemt īpašus tiesību aktus par ietekmētājiem, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Neatkarīgi no tā, ka pastāv dažas Eiropas normas, ar kurām ietekmētāju (kā reklāmdevēju vai kā pārdevēju/ražotāju) nelikumīgu darbību var reglamentēt dažādās dalībvalstis, ir vajadzīgi noteikti rīcības veidi:

—

pieņemt īpašus tiesību aktus par ietekmētājiem,

| — | īstenot spēkā esošos tiesību aktus patērētāju aizsardzības jomā, |
| --- | --- |

—

īstenot spēkā esošos tiesību aktus patērētāju aizsardzības jomā,

| — | publicēt rokasgrāmatas un rīcības kodeksus attiecībā uz labu praksi, |
| --- | --- |

—

publicēt rokasgrāmatas un rīcības kodeksus attiecībā uz labu praksi,

| — | izmantot digitālos kontroles un izpildes rīkus, |
| --- | --- |

—

izmantot digitālos kontroles un izpildes rīkus,

| — | nodrošināt ietekmētāju apmācību un sertifikāciju, |
| --- | --- |

—

nodrošināt ietekmētāju apmācību un sertifikāciju,

| — | palielināt patērētāju informētību un atbalstu, |
| --- | --- |

—

palielināt patērētāju informētību un atbalstu,

| — | veicināt atbilstību platformās, izmantojot standartizētus izplatīšanas rīkus. |
| --- | --- |

—

veicināt atbilstību platformās, izmantojot standartizētus izplatīšanas rīkus.

| 2.6. | Ņemot vērā ar pastāvīgām pārmaiņām saistīto kontekstu, kurā darbojas satura radītāji/ietekmētāji, EESK uzskata, ka neatkarīgi no spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem ir jārīkojas, lai nodrošinātu ad hoc noteikumu vienotu piemērošanu, kuru mērķis ir apkarot konkrētas nelikumīgas ietekmētāju darbības Eiropas Savienībā. Šo EESK nostāju apliecina fakts, ka Komisija izvērtē, vai turpināt piemērot ad hoc tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.6.

Ņemot vērā ar pastāvīgām pārmaiņām saistīto kontekstu, kurā darbojas satura radītāji/ietekmētāji, EESK uzskata, ka neatkarīgi no spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem ir jārīkojas, lai nodrošinātu ad hoc

ad hoc

| 2.7. | Tādām pašām pārdomām jau vairākus gadus pievēršas valdības, Eiropas un valstu regulatīvās iestādes, kā arī patērētāju un lietotāju apvienības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (12). Tā rezultātā dažādās dalībvalstīs, piemēram, Francijā, Beļģijā (Flandrijā) un Spānijā, ir izstrādātas dažādas juridiskas iniciatīvas (13), kā arī iniciatīvas pašregulācijas un kopregulācijas jomā ES (14) un dalībvalstu līmenī. Tas arī izskaidro Spānijas valdības izrādīto interesi Eiropas Savienības prezidentūras kontekstā lūgt EESK izstrādāt šo izpētes atzinumu par reklāmu, izmantojot ietekmētājus, un tās ietekmi uz patērētājiem. |
| --- | --- |

2.7.

Tādām pašām pārdomām jau vairākus gadus pievēršas valdības, Eiropas un valstu regulatīvās iestādes, kā arī patērētāju un lietotāju apvienības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (12

13

14

| 2.8. | Savā atzinuma pieprasījumā Spānijas Patērētāju tiesību aizsardzības ministrija atsaucas uz tuvības, autentiskuma un uzticēšanās sajūtu, kas raksturo attiecības starp ietekmētājiem un patērētājiem, kuras parasti nav tik intensīvas, izmantojot citus sociālās saziņas modeļus, un savas bažas galvenokārt vērš uz diviem iemesliem:






  — | pirmkārt, ilgstoša un nepārtraukta sociālo tīklu lietošana nepilngadīgo vidū, kuriem raksturīga neaizsargātība patēriņa jomā, tādējādi pakļaujot viņus komercpaziņojumiem, kas var saturēt elementus, kuri var kaitēt viņu fiziskajai, psiholoģiskajai, sociālajai un emocionālajai attīstībai, |
| --- | --- | --- |

2.8.

Savā atzinuma pieprasījumā Spānijas Patērētāju tiesību aizsardzības ministrija atsaucas uz tuvības, autentiskuma un uzticēšanās sajūtu, kas raksturo attiecības starp ietekmētājiem un patērētājiem, kuras parasti nav tik intensīvas, izmantojot citus sociālās saziņas modeļus, un savas bažas galvenokārt vērš uz diviem iemesliem:

—

pirmkārt, ilgstoša un nepārtraukta sociālo tīklu lietošana nepilngadīgo vidū, kuriem raksturīga neaizsargātība patēriņa jomā, tādējādi pakļaujot viņus komercpaziņojumiem, kas var saturēt elementus, kuri var kaitēt viņu fiziskajai, psiholoģiskajai, sociālajai un emocionālajai attīstībai,

| — | otrkārt, pārredzamības un identificējamības trūkums šāda veida komercpaziņojumos, kuros ietekmētāji daudzos gadījumos izmanto hibrīdformātus un krāpnieciski slēpj to reklāmas raksturu no patērētājiem. |
| --- | --- |

—

otrkārt, pārredzamības un identificējamības trūkums šāda veida komercpaziņojumos, kuros ietekmētāji daudzos gadījumos izmanto hibrīdformātus un krāpnieciski slēpj to reklāmas raksturu no patērētājiem.

3.   Priekšlikumi

Priekšlikumi

| 3.1. | Ņemot vērā pašreizējās problēmas, EESK uzskata, ka pastāv nosacījumi, lai nodrošinātu gan Eiropas tiesību aktu uzlabošanu un īstenošanu attiecībā uz konkrētām nelikumīgām darbībām, kurās iesaistīti ietekmētāji, gan to saskaņošanu Eiropas līmenī ar īpašiem pienākumiem: to platformu administratoriem, kurās tie darbojas, un satura radītājiem vai ietekmētājiem (ES un trešo valstu rezidentiem). |
| --- | --- |

3.1.

Ņemot vērā pašreizējās problēmas, EESK uzskata, ka pastāv nosacījumi, lai nodrošinātu gan Eiropas tiesību aktu uzlabošanu un īstenošanu attiecībā uz konkrētām nelikumīgām darbībām, kurās iesaistīti ietekmētāji, gan to saskaņošanu Eiropas līmenī ar īpašiem pienākumiem: to platformu administratoriem, kurās tie darbojas, un satura radītājiem vai ietekmētājiem (ES un trešo valstu rezidentiem).

3.2.   Video koplietošanas platformas un sociālie tīkli

Video koplietošanas platformas un sociālie tīkli

| 3.2.1. | Lai gan Eiropas tiesību aktos (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā un digitālo pakalpojumu paketē) ir noteikts, ka video koplietošanas platformu un sociālo tīklu platformu, kurās darbojas satura radītāji un ietekmētāji, administratoriem ir jāievēro noteikumi par komercpaziņojumiem un nepilngadīgo aizsardzību, EESK norāda:






  — | platformas administratoriem nav nekādas redakcionālas atbildības par lietotāju radītu “nelikumīgu” saturu, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Lai gan Eiropas tiesību aktos (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā un digitālo pakalpojumu paketē) ir noteikts, ka video koplietošanas platformu un sociālo tīklu platformu, kurās darbojas satura radītāji un ietekmētāji, administratoriem ir jāievēro noteikumi par komercpaziņojumiem un nepilngadīgo aizsardzību, EESK norāda:

—

platformas administratoriem nav nekādas redakcionālas atbildības par lietotāju radītu “nelikumīgu” saturu,

| — | tāpat nav nepieciešams, lai satura veidotāji/ietekmētāji un platformu administratori sadarbotos nolūkā nodrošināt reālu atbilstību Eiropas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

tāpat nav nepieciešams, lai satura veidotāji/ietekmētāji un platformu administratori sadarbotos nolūkā nodrošināt reālu atbilstību Eiropas tiesību aktiem.

| 3.2.2. | Tāpēc EESK aicina platformu un sociālo tīklu administratorus:






  — | būt solidāri atbildīgiem par nelikumīgu saturu, ko publicējuši satura radītāji/ietekmētāji, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Tāpēc EESK aicina platformu un sociālo tīklu administratorus:

—

būt solidāri atbildīgiem par nelikumīgu saturu, ko publicējuši satura radītāji/ietekmētāji,

| — | uzņemties pienākumu – visos gadījumos, kad tiek ziņots par satura radītāju/ietekmētāju nelikumīgām darbībām, – veikt nepieciešamos pasākumus, lai neitralizētu nelikumīgo saziņu tiešsaistē, un ziņot kompetentajai iestādei par satura radītāju/ietekmētāju veiktajām nelikumīgajām darbībām, |
| --- | --- |

—

uzņemties pienākumu – visos gadījumos, kad tiek ziņots par satura radītāju/ietekmētāju nelikumīgām darbībām, – veikt nepieciešamos pasākumus, lai neitralizētu nelikumīgo saziņu tiešsaistē, un ziņot kompetentajai iestādei par satura radītāju/ietekmētāju veiktajām nelikumīgajām darbībām,

| — | attiecībā uz visiem satura radītājiem/ietekmētājiem, kuri darbojas ārpus ES, platformas un sociālo tīklu administratoriem būtu viņus jāaicina apzināties skaidru juridisko atbildību ES teritorijā un būt nodrošinātiem ar profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, kas darbotos nelikumīgas rīcības nodarīta kaitējuma gadījumā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz visiem satura radītājiem/ietekmētājiem, kuri darbojas ārpus ES, platformas un sociālo tīklu administratoriem būtu viņus jāaicina apzināties skaidru juridisko atbildību ES teritorijā un būt nodrošinātiem ar profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, kas darbotos nelikumīgas rīcības nodarīta kaitējuma gadījumā.

3.3.   Satura radītāji/ietekmētāji

Satura radītāji/ietekmētāji

| 3.3.1. | Apsverot priekšlikumus par to, kā efektīvi reglamentēt satura izplatīšanu, ko lietotāji veic, izmantojot video koplietošanas platformas un sociālos tīklus, un, konkrētāk, ietekmētāju reklāmas darbību, varētu būt interesanti ņemt vērā 2021. un 2022. gadā publicētos Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupas (ERGA) (15) ziņojumus, kuros sniegti ieteikumi par tā dēvēto vlogeru režīmu. |
| --- | --- |

3.3.1.

Apsverot priekšlikumus par to, kā efektīvi reglamentēt satura izplatīšanu, ko lietotāji veic, izmantojot video koplietošanas platformas un sociālos tīklus, un, konkrētāk, ietekmētāju reklāmas darbību, varētu būt interesanti ņemt vērā 2021. un 2022. gadā publicētos Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupas (ERGA

15

| 3.3.2. | Būtībā ERGA norāda, ka ietekmētāju darbību Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas izpratnē var uzskatīt par audiovizuālo mediju pakalpojumu, ja tā vienlaikus atbilst šādām prasībām:






  — | tam ir jābūt saimnieciskam pakalpojumam saskaņā ar LESD 56. un 57. pantā noteikto definīciju, |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Būtībā ERGA

—

tam ir jābūt saimnieciskam pakalpojumam saskaņā ar LESD 56. un 57. pantā noteikto definīciju,

| — | pakalpojumu sniedzējam jāuzņemas redakcionālā atbildība par piedāvāto saturu, |
| --- | --- |

—

pakalpojumu sniedzējam jāuzņemas redakcionālā atbildība par piedāvāto saturu,

| — | pakalpojumam jābūt vērstam uz auditoriju, kas individuāli izvēlas un pieprasa konkrētā satura skatīšanos, ar nolūku panākt skaidru ietekmi uz būtisku šīs auditorijas daļu, |
| --- | --- |

—

pakalpojumam jābūt vērstam uz auditoriju, kas individuāli izvēlas un pieprasa konkrētā satura skatīšanos, ar nolūku panākt skaidru ietekmi uz būtisku šīs auditorijas daļu,

| — | izplatītā satura (videoklipu/programmu) mērķim jābūt galvenokārt informēt, izklaidēt vai izglītot, |
| --- | --- |

—

izplatītā satura (videoklipu/programmu) mērķim jābūt galvenokārt informēt, izklaidēt vai izglītot,

| — | saturam jābūt audiovizuālam, un tas jāsniedz, izmantojot elektronisko sakaru tīklus. |
| --- | --- |

—

saturam jābūt audiovizuālam, un tas jāsniedz, izmantojot elektronisko sakaru tīklus.

| 3.3.3. | Šajā sakarā būtu jāparedz saskaņošana Eiropas līmenī, skaidri paredzot satura radītāju/ietekmētāju regulējumu un viņu atbildību saistībā ar komercpaziņojumu radīšanu vai izplatīšanu, nodrošinot lielāku pārredzamību un atbildību viņu darbības veikšanā. |
| --- | --- |

3.3.3.

Šajā sakarā būtu jāparedz saskaņošana Eiropas līmenī, skaidri paredzot satura radītāju/ietekmētāju regulējumu un viņu atbildību saistībā ar komercpaziņojumu radīšanu vai izplatīšanu, nodrošinot lielāku pārredzamību un atbildību viņu darbības veikšanā.

| 3.3.3.1. | Satura radītāju/ietekmētāju darbībā ir iesaistīta vesela dalībnieku ķēde: zīmoli, multivides un autonomi uzņēmumi, aģentūras un pārvaldības/talantu aģenti, sociālo tīklu analīzes platformas, daudzkanālu tīkli, sabiedrisko attiecību/reklāmas uzņēmumi, kuru līgumos būtu jāparedz visu ieinteresēto personu konkrētie pienākumi, tostarp kopīga atbildība par satura radītāja/ietekmētāja nelikumīgu rīcību. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Satura radītāju/ietekmētāju darbībā ir iesaistīta vesela dalībnieku ķēde: zīmoli, multivides un autonomi uzņēmumi, aģentūras un pārvaldības/talantu aģenti, sociālo tīklu analīzes platformas, daudzkanālu tīkli, sabiedrisko attiecību/reklāmas uzņēmumi, kuru līgumos būtu jāparedz visu ieinteresēto personu konkrētie pienākumi, tostarp kopīga atbildība par satura radītāja/ietekmētāja nelikumīgu rīcību.

| 3.4. | EESK mudina gan platformu, gan sociālo tīklu administratorus un satura radītājus/ietekmētājus nodrošināt:






  — | tehnisku iespēju norobežot nepilngadīgus lietotājus no visa sensitīvā satura (alkohola un enerģijas dzērienu, azartspēļu un derību, pornogrāfijas, tabakas izstrādājumu un to atvasinājumu, tostarp e-cigarešu, estētiskās ķirurģijas piedāvājumu u. c.) skatīšanās platformā(-ās), kurā(-ās) jebkurā gadījumā jābūt marķējumam “aizliegts nepilngadīgām personām līdz 18 gadu vecumam”, kas prasa vecuma pārbaudi un ļauj izmantot vecāku kontroli, |
| --- | --- | --- |

3.4.

EESK mudina gan platformu, gan sociālo tīklu administratorus un satura radītājus/ietekmētājus nodrošināt:

—

tehnisku iespēju norobežot nepilngadīgus lietotājus no visa sensitīvā satura (alkohola un enerģijas dzērienu, azartspēļu un derību, pornogrāfijas, tabakas izstrādājumu un to atvasinājumu, tostarp e-cigarešu, estētiskās ķirurģijas piedāvājumu u. c.) skatīšanās platformā(-ās), kurā(-ās) jebkurā gadījumā jābūt marķējumam “aizliegts nepilngadīgām personām līdz 18 gadu vecumam”, kas prasa vecuma pārbaudi un ļauj izmantot vecāku kontroli,

| — | šāda rakstura paziņojumos iekļaut norādes “reklāma”, “komerciāls paziņojums” vai “sponsorēts”, |
| --- | --- |

—

šāda rakstura paziņojumos iekļaut norādes “reklāma”, “komerciāls paziņojums” vai “sponsorēts”,

| — | retušētiem vai pārveidotiem attēliem – norāde “retušēts attēls”, |
| --- | --- |

—

retušētiem vai pārveidotiem attēliem – norāde “retušēts attēls”,

| — | norāde “virtuāls attēls” ar mākslīgā intelekta palīdzību radītiem darbiem, kā arī virtuālo ietekmētāju izmantošanas identifikācija. |
| --- | --- |

—

norāde “virtuāls attēls” ar mākslīgā intelekta palīdzību radītiem darbiem, kā arī virtuālo ietekmētāju izmantošanas identifikācija.

| 3.5. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī maldinošas saskarnes izmantošanai, preču zīmju nepareizai lietošanai vai nomelnošanai, neatļautu finanšu produktu reklamēšanai, identitātes zādzībai vai viltus ietekmētājiem, kuri izmanto pazīstamu cilvēku tēlu bez viņu ziņas, kas kļūst arvien izplatītāki, it īpaši finanšu ieguldījumu un kriptovalūtu jomā. Tā ir nelikumīga rīcība, kas mākslīgā intelekta izmantošanas dēļ kļūst arvien sarežģītāka un izplatītāka, un pret to ir iedarbīgi jācīnās. |
| --- | --- |

3.5.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī maldinošas saskarnes izmantošanai, preču zīmju nepareizai lietošanai vai nomelnošanai, neatļautu finanšu produktu reklamēšanai, identitātes zādzībai vai viltus ietekmētājiem, kuri izmanto pazīstamu cilvēku tēlu bez viņu ziņas, kas kļūst arvien izplatītāki, it īpaši finanšu ieguldījumu un kriptovalūtu jomā. Tā ir nelikumīga rīcība, kas mākslīgā intelekta izmantošanas dēļ kļūst arvien sarežģītāka un izplatītāka, un pret to ir iedarbīgi jācīnās.

| 3.6. | EESK ierosināto regulējuma saskaņošanu var papildināt ar kopregulējuma sistēmām, kurās iesaistīti ietekmētāji, to pārstāvji un pārstāvības apvienības; nozare un reklāmdevēji; pašreklāmas apvienības; patērētāju un lietotāju apvienības, sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības struktūras, kā arī regulatīvās iestādes. |
| --- | --- |

3.6.

EESK ierosināto regulējuma saskaņošanu var papildināt ar kopregulējuma sistēmām, kurās iesaistīti ietekmētāji, to pārstāvji un pārstāvības apvienības; nozare un reklāmdevēji; pašreklāmas apvienības; patērētāju un lietotāju apvienības, sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības struktūras, kā arī regulatīvās iestādes.

| 3.7. | EESK uzskata, ka ES līmenī būtu rūpīgi jāanalizē vairāki jautājumi, kas saistīti ar satura radītāju/ietekmētāju darbību, piemēram, viņu vieta darba tiesībās, jautājumi, kas saistīti ar ienākuma nodokļiem, pievienotās vērtības nodokli, kā arī nepilngadīgu ietekmētāju konkrētā darbība. |
| --- | --- |

3.7.

EESK uzskata, ka ES līmenī būtu rūpīgi jāanalizē vairāki jautājumi, kas saistīti ar satura radītāju/ietekmētāju darbību, piemēram, viņu vieta darba tiesībās, jautājumi, kas saistīti ar ienākuma nodokļiem, pievienotās vērtības nodokli, kā arī nepilngadīgu ietekmētāju konkrētā darbība.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  
  The impact of influencers on advertising and consumer protection in the Single Market, Eiropas Parlaments, 2022. gads, 9. lpp.

1

The impact of influencers on advertising and consumer protection in the Single Market,

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par to, kā interpretēt un piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (OV C 526, 29.12.2021., 1. lpp.), 4.2.6. punkts.

3

(4)  Sk. ES patērētāju tiesību aktu pārskatīšana (europa.eu).

4

europa.eu

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris), ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/83/ES (2011. gada 25. oktobris) par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/770 (2019. gada 20. maijs) par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem (OV L 136, 22.5.2019., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/771 (2019. gada 20. maijs) par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Direktīvu 1999/44/EK (OV L 136, 22.5.2019., 28. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2065 (2022. gada 19. oktobris) par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu un ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (Digitālo pakalpojumu akts) (OV L 277, 27.10.2022., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/1925 (2022. gada 14. septembris) par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē un ar ko groza Direktīvas (ES) 2019/1937 un (ES) 2020/1828 (Digitālo tirgu akts) (OV L 265, 12.10.2022., 1. lpp.).

11

(12)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

12

(13)  
  Mapping report on the rules applicable to video-sharing platforms, Eiropas Audiovizuālā observatorija, 2022. gads.

13

Mapping report on the rules applicable to video-sharing platforms

(14)  
  EASA Best Practice Recommendation on Influencer Marketing 2023, Eiropas Reklāmas standartu alianse, 2023. gads.

14

EASA Best Practice Recommendation on Influencer Marketing 2023

(15)  
  Analysis and recommendations concerning the regulation of vloggers, ERGA, 2021. gads, un ERGA Vloggers Report 2, ERGA, 2022. gads.

15

Analysis and recommendations concerning the regulation of vloggers, ERGA,

ERGA Vloggers Report 2, ERGA,

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/100

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Garīgās veselības uzlabošanas pasākumi”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 349/16)

| Ziņotāja: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Ivan KOKALOV |

Ziņotāja:

Milena ANGELOVA

Milena ANGELOVA

Līdzziņotājs:

Ivan KOKALOV

Ivan KOKALOV

| Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | Vēstule, 8.12.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants. |
| | Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 21.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 205/0/2 |

Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

Vēstule, 8.12.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

21.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

205/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Garīgā veselība ir sarežģīta. To ietekmē dažādu faktoru klāsts: bioloģiski, psiholoģiski, ar izglītību saistīti, sociāli, ekonomiski, profesionāli, ar kultūru un ar vidi saistīti faktori. Sekmīgai garīgās veselības uzlabošanai un veicināšanai (1), kā arī garīgās veselības problēmu profilaksei ir vajadzīga kompleksa, vairākdisciplīnu, mūžilga pieeja, kas jāpiemēro un kā transversāla augsta prioritāte cieši jāintegrē ES un valstu (reģionālā un nozaru) līmeņa politikas veidošanā, īstenojot turpmāk norādītos mērķus. |
| --- | --- |

1.1.

Garīgā veselība ir sarežģīta. To ietekmē dažādu faktoru klāsts: bioloģiski, psiholoģiski, ar izglītību saistīti, sociāli, ekonomiski, profesionāli, ar kultūru un ar vidi saistīti faktori. Sekmīgai garīgās veselības uzlabošanai un veicināšanai (1

| 1.1.1. | Veicināt veselības sistēmu reformu visā Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu, ka tās, izmantojot vairākdisciplīnu komandas, piedāvā integrētus un plānotus ilgtermiņa pasākumus un aprūpi ne tikai slimību ārstēšanai, bet arī profilaksei, nevis orientējas uz epizodiskiem aprūpes modeļiem. Par galīgo mērķi būtu jāizvirza veselības sistēmas dominējošo virzienu garīgās veselības jomā pārorientēt uz kompleksu biopsihosociālu un cilvēktiesībās balstītu praksi, nodrošinot garīgo slimību profilaksi, agrīnu atklāšanu un skrīningu un slimības gadījumu efektīvu pārvaldību un personcentrētu pieeju ierastajā vidē. |
| --- | --- |

1.1.1.

Veicināt veselības sistēmu reformu visā Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu, ka tās, izmantojot vairākdisciplīnu komandas, piedāvā integrētus un plānotus ilgtermiņa pasākumus un aprūpi ne tikai slimību ārstēšanai, bet arī profilaksei, nevis orientējas uz epizodiskiem aprūpes modeļiem. Par galīgo mērķi būtu jāizvirza veselības sistēmas dominējošo virzienu garīgās veselības jomā pārorientēt uz kompleksu biopsihosociālu un cilvēktiesībās balstītu praksi, nodrošinot garīgo slimību profilaksi, agrīnu atklāšanu un skrīningu un slimības gadījumu efektīvu pārvaldību un personcentrētu pieeju ierastajā vidē.

| 1.1.2. | Koncentrēties uz pastāvīgu garīgās veselības veicināšanu, garīgo slimību profilaksi un noturības veidošanu, kas ir integrēta visās ES, valstu, reģionālajās un nozaru rīcībpolitikās. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par visaptverošu pieeju garīgajai veselībai (2), stingri atbalsta tajā izvirzīto mērķi, proti, “[a]pziņai, ka neviens netiks atstāts novārtā, vajadzētu būt vienam no publiskās politikas galvenajiem mērķim, un būtu jānodrošina, ka iedzīvotājiem ir vienlīdzīga piekļuve profilaksei un garīgās veselības pakalpojumiem visā ES un ka kopīgās rīcības pamatā, pievēršoties garīgās veselības traucējumiem, ir reintegrācijas un sociālās iekļaušanas aspekti”, un aicina to ātri transponēt ES garīgās veselības stratēģijā, kurai būtu noteikts grafiks, piešķirts pietiekams finansējums un kurā būtu definēti pienākumi un iekļauti rādītāji progresa uzraudzībai visā Eiropas Savienībā un dalībvalstīs, tostarp Eiropas pusgada procesa ietvaros. Eiropas pusgadā būtu vairāk jāņem vērā sociālekonomisko un vides faktoru ietekme uz garīgo veselību, tostarp svarīgie ieguvumi, ko sniedz labāka piekļuve cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem vispārējas nozīmes pakalpojumiem (mājokļiem, enerģijai, atkritumu apsaimniekošanai/ūdensapgādei u. c.). Ideālā gadījumā šie centieni virzītu valsts līmeņa darbu, piemēram, pieprasot dalībvalstīm izstrādāt un īstenot rīcības plānus, kurus Komisija varētu periodiski pārskatīt un pulcēt valstis kopā, lai apmainītos ar pieredzi un savstarpēji iedvesmotu cita citu nolūkā īstenot vērienīgus pasākumus. Pastāvīgi jāuzrauga galvenie vides un sociālie riska faktori un ātri jāpieņem attiecīgas stratēģijas un pasākumi, lai šos riskus mazinātu un novērstu. |
| --- | --- |

1.1.2.

Koncentrēties uz pastāvīgu garīgās veselības veicināšanu, garīgo slimību profilaksi un noturības veidošanu, kas ir integrēta visās ES, valstu, reģionālajās un nozaru rīcībpolitikās. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par visaptverošu pieeju garīgajai veselībai (2

| 1.1.3. | Nodrošināt personām ar garīgās veselības traucējumiem un psiholoģisku invaliditāti agrīnas diagnostikas, pienācīgas ārstēšanas, psihoterapijas un rehabilitācijas iespējas un sociālo iekļaušanu, pamatojoties uz cilvēka cieņas, cilvēktiesību, brīvības un vienlīdzības respektēšanu. |
| --- | --- |

1.1.3.

Nodrošināt personām ar garīgās veselības traucējumiem un psiholoģisku invaliditāti agrīnas diagnostikas, pienācīgas ārstēšanas, psihoterapijas un rehabilitācijas iespējas un sociālo iekļaušanu, pamatojoties uz cilvēka cieņas, cilvēktiesību, brīvības un vienlīdzības respektēšanu.

| 1.1.4. | Garīgā veselība visās dalībvalstīs būtu jāatzīst par nopietnu tematu, kam nepieciešama pienācīga uzmanība un holistiska, koordinēta, strukturēta un personcentrēta reakcija. Ir jānovērš piespiešana, stigmatizācija, segregācija un diskriminācija saistībā ar garīgās veselības traucējumiem. Pienācīgs finansējums garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem ir būtisks, lai šos pakalpojumus padarītu vispārēji pieejamus un cenas ziņā pieņemamus. Tajā jāietver ieguldījumi pietiekami lielā skaitā pienācīgi apmācītu veselības aprūpes darbinieku. Pienācīgs atalgojuma līmenis, pastāvīga kvalifikācijas celšana un pietiekams darbinieku skaits ļautu veltīt pietiekamu uzmanību un laiku ne tikai pacientiem, bet arī personām, kas vēlas saņemt medicīnisku konsultāciju, atzinumu vai ārstēšanu. Gan veselības nozares fiziskās, gan sociālās infrastruktūras finansēšanas aspekts būtu labāk jāizstrādā nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (NANP), kuros to pašreizējā formā ar veselību saistītu projektu pārstāvība un aptvērums ir ļoti nepietiekams. Daudzos NANP nav pienācīgu risinājumu daudzajām nesenajām krīzēm, kuras lavīnveidā saasina garīgās veselības problēmas, tāpēc tie būtu nekavējoties jāatjaunina. |
| --- | --- |

1.1.4.

Garīgā veselība visās dalībvalstīs būtu jāatzīst par nopietnu tematu, kam nepieciešama pienācīga uzmanība un holistiska, koordinēta, strukturēta un personcentrēta reakcija. Ir jānovērš piespiešana, stigmatizācija, segregācija un diskriminācija saistībā ar garīgās veselības traucējumiem. Pienācīgs finansējums garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem ir būtisks, lai šos pakalpojumus padarītu vispārēji pieejamus un cenas ziņā pieņemamus. Tajā jāietver ieguldījumi pietiekami lielā skaitā pienācīgi apmācītu veselības aprūpes darbinieku. Pienācīgs atalgojuma līmenis, pastāvīga kvalifikācijas celšana un pietiekams darbinieku skaits ļautu veltīt pietiekamu uzmanību un laiku ne tikai pacientiem, bet arī personām, kas vēlas saņemt medicīnisku konsultāciju, atzinumu vai ārstēšanu. Gan veselības nozares fiziskās, gan sociālās infrastruktūras finansēšanas aspekts būtu labāk jāizstrādā nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (NANP), kuros to pašreizējā formā ar veselību saistītu projektu pārstāvība un aptvērums ir ļoti nepietiekams. Daudzos NANP nav pienācīgu risinājumu daudzajām nesenajām krīzēm, kuras lavīnveidā saasina garīgās veselības problēmas, tāpēc tie būtu nekavējoties jāatjaunina.

| 1.1.5. | Būtu jānodrošina labāka piekļuve atbalsta pakalpojumiem, ārstēšanai, psihoterapijai, medicīniskajai un sociālajai rehabilitācijai, īpašajai un vispārējai aprūpei un psihosociālā atbalsta darbībām. Tas būtu jādara, izstrādājot un īstenojot inovatīvus, personalizētus un pierādījumos balstītus intervences pasākumus, uzlabojot un garantējot vienlīdzīgu un sociāli pieņemamu piekļuvi ārstēšanai, sniedzot atbalstu garīgās veselības traucējumu skarto personu ģimenēm, uzlabojot vispārējās un specializētās aprūpes sniedzēju spējas un kvalifikāciju un veidojot sistēmu integrētai aprūpei, tostarp kopienā balstītai, ko sniedz daudzdisciplīnu komandas. |
| --- | --- |

1.1.5.

Būtu jānodrošina labāka piekļuve atbalsta pakalpojumiem, ārstēšanai, psihoterapijai, medicīniskajai un sociālajai rehabilitācijai, īpašajai un vispārējai aprūpei un psihosociālā atbalsta darbībām. Tas būtu jādara, izstrādājot un īstenojot inovatīvus, personalizētus un pierādījumos balstītus intervences pasākumus, uzlabojot un garantējot vienlīdzīgu un sociāli pieņemamu piekļuvi ārstēšanai, sniedzot atbalstu garīgās veselības traucējumu skarto personu ģimenēm, uzlabojot vispārējās un specializētās aprūpes sniedzēju spējas un kvalifikāciju un veidojot sistēmu integrētai aprūpei, tostarp kopienā balstītai, ko sniedz daudzdisciplīnu komandas.

| 1.1.6. | Izstrādāt un īstenot papildinošas pieejas, lai sniegtu pienācīgu atbalstu krīzes un ārkārtas situācijās. Jāizveido “intervenču piramīda”, kuras pamatā būtu sociālo un kultūras apsvērumu iekļaušana medicīniska rakstura traucējumu novēršanas pamatpasākumos, kopienas saišu un ģimenes atbalsta stiprināšana, izmantojot mērķētu, nespecifisku atbalstu, un dažādu veselības nozares profesionāļu specializēto pakalpojumu un palīdzības sniegšana personām ar smagākiem traucējumiem. Visos izglītības līmeņos veselības veicināšanas programmās būtu jākoncentrējas uz pareizu ieradumu attīstīšanu un pamata veselības aprūpes nodrošināšanu, kā arī uz garīgās veselības apdraudējumiem un kā novērst vai samazināt to ietekmi, īpaši pievēršoties ārkārtas gadījumiem, tādiem kā pandēmijas un dabas katastrofas. |
| --- | --- |

1.1.6.

Izstrādāt un īstenot papildinošas pieejas, lai sniegtu pienācīgu atbalstu krīzes un ārkārtas situācijās. Jāizveido “intervenču piramīda”, kuras pamatā būtu sociālo un kultūras apsvērumu iekļaušana medicīniska rakstura traucējumu novēršanas pamatpasākumos, kopienas saišu un ģimenes atbalsta stiprināšana, izmantojot mērķētu, nespecifisku atbalstu, un dažādu veselības nozares profesionāļu specializēto pakalpojumu un palīdzības sniegšana personām ar smagākiem traucējumiem. Visos izglītības līmeņos veselības veicināšanas programmās būtu jākoncentrējas uz pareizu ieradumu attīstīšanu un pamata veselības aprūpes nodrošināšanu, kā arī uz garīgās veselības apdraudējumiem un kā novērst vai samazināt to ietekmi, īpaši pievēršoties ārkārtas gadījumiem, tādiem kā pandēmijas un dabas katastrofas.

| 1.1.7. | Attīstīt tiesībās balstītas, personcentrētas, uz atveseļošanos orientētas, kopienā balstītas garīgās veselības sistēmas, kas par prioritāti izvirza personas spēcināšanu un aktīvu līdzdalību savā atveseļošanā ar galīgo mērķi uzlabot dzīves kvalitāti cilvēkiem ar garīgās veselības traucējumiem. Veicināt centienus ieviest garīgās veselības sistēmā iekļaujošu aprūpi un atbalstu, lai koncentrētos uz konkrētu un neaizsargātu grupu, piemēram, bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, bēgļu un migrantu, LGBTIQ+ un nelabvēlīgā sociālekonomiskā situācijā esošu personu, vajadzībām. |
| --- | --- |

1.1.7.

Attīstīt tiesībās balstītas, personcentrētas, uz atveseļošanos orientētas, kopienā balstītas garīgās veselības sistēmas, kas par prioritāti izvirza personas spēcināšanu un aktīvu līdzdalību savā atveseļošanā ar galīgo mērķi uzlabot dzīves kvalitāti cilvēkiem ar garīgās veselības traucējumiem. Veicināt centienus ieviest garīgās veselības sistēmā iekļaujošu aprūpi un atbalstu, lai koncentrētos uz konkrētu un neaizsargātu grupu, piemēram, bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, bēgļu un migrantu, LGBTIQ+

| 1.1.8. | Nodrošināt globālu starpvalstu un starpnozaru sadarbību garīgās veselības jomā, veidot daudzpusēju ieinteresēto personu spējas un garantēt iekļaujošu līdzdalību iniciatīvu īstenošanā. Sadarbībā būtu jāietver koordinācija, informācijas, pieredzes un labas prakses apmaiņa, jāveicina zinātniskā pētniecība un inovācija, jātiecas uz pozitīviem veselības un sociālajiem rezultātiem un procesu digitalizāciju, jāpopularizē sociālo partneru, pētnieku un zinātnieku, veselības aprūpes speciālistu, sociālo darbinieku, pacientu NVO un sociālo dienestu darbs tīklos/platformās. |
| --- | --- |

1.1.8.

Nodrošināt globālu starpvalstu un starpnozaru sadarbību garīgās veselības jomā, veidot daudzpusēju ieinteresēto personu spējas un garantēt iekļaujošu līdzdalību iniciatīvu īstenošanā. Sadarbībā būtu jāietver koordinācija, informācijas, pieredzes un labas prakses apmaiņa, jāveicina zinātniskā pētniecība un inovācija, jātiecas uz pozitīviem veselības un sociālajiem rezultātiem un procesu digitalizāciju, jāpopularizē sociālo partneru, pētnieku un zinātnieku, veselības aprūpes speciālistu, sociālo darbinieku, pacientu NVO un sociālo dienestu darbs tīklos/platformās.

| 1.1.9. | Darbavietas tiek uzskatītas par garīgās veselības uzturēšanas un atbalsta šūpuli. Tādēļ jāveicina kopīgas sociālo partneru iniciatīvas un kopīgi pasākumi, kuru mērķis ir pastāvīgi uzlabot darba apstākļus, tostarp ar pietiekamu finansējumu. Jānovērtē un jānovērš psihosociālie riski darbavietā, kā arī jāpieliek visas pūles, lai novērstu aizskaršanu un psiholoģisku vardarbību (3). |
| --- | --- |

1.1.9.

Darbavietas tiek uzskatītas par garīgās veselības uzturēšanas un atbalsta šūpuli. Tādēļ jāveicina kopīgas sociālo partneru iniciatīvas un kopīgi pasākumi, kuru mērķis ir pastāvīgi uzlabot darba apstākļus, tostarp ar pietiekamu finansējumu. Jānovērtē un jānovērš psihosociālie riski darbavietā, kā arī jāpieliek visas pūles, lai novērstu aizskaršanu un psiholoģisku vardarbību (3

| 1.2. | Ņemot vērā garīgās veselības augošo nozīmi, EESK aicina Eiropas Komisiju raidīt skaidru signālu par nepieciešamību izveidot spēcīgu aliansi garīgās veselības uzlabošanai un veicināšanai un pasludināt 2024. gadu par Eiropas garīgās veselības gadu. |
| --- | --- |

1.2.

Ņemot vērā garīgās veselības augošo nozīmi, EESK aicina Eiropas Komisiju raidīt skaidru signālu par nepieciešamību izveidot spēcīgu aliansi garīgās veselības uzlabošanai un veicināšanai un pasludināt 2024. gadu par Eiropas garīgās veselības gadu.

| 1.3. | Starp cilvēktiesību pārkāpumiem un garīgās veselības problēmām pastāv tieša saikne, jo cilvēki ar garīga rakstura traucējumiem, intelektuālās attīstības traucējumiem un narkotisko vielu lietošanas problēmām veselības aprūpes iestādēs bieži saskaras ar sliktu attieksmi, cilvēktiesību pārkāpumiem un diskrimināciju. Daudzās valstīs aprūpes kvalitāte gan stacionārās, gan ambulatorās aprūpes iestādēs ir slikta vai pat kaitīga un var aktīvi kavēt atveseļošanos (4). Ir jāuzrauga, vai esošie sociālās un garīgās veselības aprūpes pakalpojumi atbilst standartiem – ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām –, jāizstrādā tiesībās balstīta prakse un jāiegulda tādos pakalpojumos un atbalstā, kas respektē brīvu un apzinātu personas piekrišanu un nepieļauj piespiešanu un piespiedu ārstēšanu. Ir jāpieņem pamatnostādnes un protokoli, kā arī jānodrošina veselības un sociālās aprūpes darbinieku apmācība par tiesībās balstītām pieejām. |
| --- | --- |

1.3.

Starp cilvēktiesību pārkāpumiem un garīgās veselības problēmām pastāv tieša saikne, jo cilvēki ar garīga rakstura traucējumiem, intelektuālās attīstības traucējumiem un narkotisko vielu lietošanas problēmām veselības aprūpes iestādēs bieži saskaras ar sliktu attieksmi, cilvēktiesību pārkāpumiem un diskrimināciju. Daudzās valstīs aprūpes kvalitāte gan stacionārās, gan ambulatorās aprūpes iestādēs ir slikta vai pat kaitīga un var aktīvi kavēt atveseļošanos (4

2.   Atzinuma konteksts

Atzinuma konteksts

| 2.1. | Garīgā veselība visā Eiropas Savienībā iegūst arvien lielāku nozīmi, jo tā ir ne tikai labbūtības un eiropeiskā dzīvesveida stūrakmens, bet arī ik gadu izmaksā 4 % no ES IKP. Tāpēc EESK ir nolēmusi izstrādāt šim tematam veltītu pašiniciatīvas atzinumu. Runā par stāvokli Eiropas Savienībā 2022. gada septembrī Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Ursula von der Leyen paziņoja par EK nodomu 2023. gadā nākt klajā ar jaunu visaptverošu pieeju garīgajai veselībai (iekļauta EK 2023. gada darba programmā). Garīgās veselības augošā nozīme tika uzsvērta arī Konferences par Eiropas nākotni secinājumos, aicinot – pēc jauniešu īpaša pieprasījuma – izstrādāt iniciatīvas, ar kurām uzlabot izpratni par garīgās veselības problēmām un tās risināt. Arī pārskatītajā 2022. gada decembra ziņojumā CultureForHealth (Kultūra veselībai) (5) Eiropas Komisija tiek aicināta koncentrēties uz garīgo veselību kā stratēģisku prioritāti. |
| --- | --- |

2.1.

Garīgā veselība visā Eiropas Savienībā iegūst arvien lielāku nozīmi, jo tā ir ne tikai labbūtības un eiropeiskā dzīvesveida stūrakmens, bet arī ik gadu izmaksā 4 % no ES IKP. Tāpēc EESK ir nolēmusi izstrādāt šim tematam veltītu pašiniciatīvas atzinumu. Runā par stāvokli Eiropas Savienībā 2022. gada septembrī Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Ursula von der Leyen

CultureForHealth

5

| 2.2. | Pēc Eiropas pilsoņu lūguma arī EP (6) un Padome ir aicinājuši rīkoties šajā jomā. Nākamā prezidentvalsts Spānija nesen lūdza EESK izstrādāt izpētes atzinumu, kas tika sasaistīts ar sākotnēji ierosināto pašiniciatīvas atzinuma priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.2.

Pēc Eiropas pilsoņu lūguma arī EP (6

3.   Garīgo veselību noteicošie faktori

Garīgo veselību noteicošie faktori

| 3.1. | Vissvarīgākie garīgo veselību noteicošie faktori ir mikrovide un makrovide, individuāli sociālpsiholoģiskie faktori un kultūras un vides faktori, piemēram, ģimenes stāvoklis, dzimums, atbalstošu attiecību trūkums, zems izglītības līmenis, zems ienākumu līmenis un/vai sociālekonomiskais stāvoklis, ar darbu saistītas problēmas, slikti vai nestabili darba apstākļi, bezdarbs, finansiālas grūtības, stigmatizācijas un diskriminācijas sajūta, slikta somatiskā veselība, vientulība, zems pašnovērtējums, slikti dzīves apstākļi, novecošana, negatīvi notikumi dzīvē utt. Garīgās veselības problēmu risku saasina arī neaizsargātība un neskaidrība par nākotni apvienojumā ar izmaiņām vērtību sistēmās un nākamo paaudžu pieturēšanos pie tām. Novērtēt individualizētus psihosociālos riskus ir ārkārtīgi svarīgi darba pasaulē, it īpaši augstas atbildības, nenoteiktības, nedrošības, bīstamas vides un netipiska darba gadījumos. Jāņem vērā arī individuālās īpašības, piemēram, izturība pret stresu, hroniskas slimības u. c. |
| --- | --- |

3.1.

Vissvarīgākie garīgo veselību noteicošie faktori ir mikrovide un makrovide, individuāli sociālpsiholoģiskie faktori un kultūras un vides faktori, piemēram, ģimenes stāvoklis, dzimums, atbalstošu attiecību trūkums, zems izglītības līmenis, zems ienākumu līmenis un/vai sociālekonomiskais stāvoklis, ar darbu saistītas problēmas, slikti vai nestabili darba apstākļi, bezdarbs, finansiālas grūtības, stigmatizācijas un diskriminācijas sajūta, slikta somatiskā veselība, vientulība, zems pašnovērtējums, slikti dzīves apstākļi, novecošana, negatīvi notikumi dzīvē utt. Garīgās veselības problēmu risku saasina arī neaizsargātība un neskaidrība par nākotni apvienojumā ar izmaiņām vērtību sistēmās un nākamo paaudžu pieturēšanos pie tām. Novērtēt individualizētus psihosociālos riskus ir ārkārtīgi svarīgi darba pasaulē, it īpaši augstas atbildības, nenoteiktības, nedrošības, bīstamas vides un netipiska darba gadījumos. Jāņem vērā arī individuālās īpašības, piemēram, izturība pret stresu, hroniskas slimības u. c.

| 3.2. | Iedzīvotāju līmenī riska faktori ir saistīti ar negatīvu bērnības pieredzi, nabadzību, sliktu pārvaldību, diskrimināciju, cilvēktiesību pārkāpumiem, zemu izglītību, bezdarbu, sliktu veselības aprūpi, mājokļu un pienācīgu sociālo un veselības pakalpojumu trūkumu, sociālās aizsardzības politikas kvalitāti, iespēju trūkumu utt. Nabadzība un garīgās veselības stāvoklis ir savstarpēji atkarīgi viens no otra, un veidojas apburtais loks: garīgās veselības traucējumi noved pie nabadzības, un nabadzība ir sliktas garīgās veselības riska faktors. |
| --- | --- |

3.2.

Iedzīvotāju līmenī riska faktori ir saistīti ar negatīvu bērnības pieredzi, nabadzību, sliktu pārvaldību, diskrimināciju, cilvēktiesību pārkāpumiem, zemu izglītību, bezdarbu, sliktu veselības aprūpi, mājokļu un pienācīgu sociālo un veselības pakalpojumu trūkumu, sociālās aizsardzības politikas kvalitāti, iespēju trūkumu utt. Nabadzība un garīgās veselības stāvoklis ir savstarpēji atkarīgi viens no otra, un veidojas apburtais loks: garīgās veselības traucējumi noved pie nabadzības, un nabadzība ir sliktas garīgās veselības riska faktors.

| 3.3. | Garīgo veselību ietekmē arī vides faktori. To ietekme vienmēr ir kompleksa un atkarīga no valdošā konteksta vai apstākļiem, kuros rodas garīgās veselības traucējumi. Daudzi no tiem ir saistīti ar klimatu, dabas parādībām un katastrofām, piemēram, viesuļvētrām vai zemestrīcēm. Savukārt citi ir saistīti ar dzeramā ūdens pieejamību un kvalitāti, kanalizācijas pieejamību, urbanizācijas pakāpi u. c. |
| --- | --- |

3.3.

Garīgo veselību ietekmē arī vides faktori. To ietekme vienmēr ir kompleksa un atkarīga no valdošā konteksta vai apstākļiem, kuros rodas garīgās veselības traucējumi. Daudzi no tiem ir saistīti ar klimatu, dabas parādībām un katastrofām, piemēram, viesuļvētrām vai zemestrīcēm. Savukārt citi ir saistīti ar dzeramā ūdens pieejamību un kvalitāti, kanalizācijas pieejamību, urbanizācijas pakāpi u. c.

| 3.4. | Garīgo veselību noteicošie faktori ietekmē dažādas cilvēku grupas atšķirīgā mērā. Parasti, jo mazāk aizsargāta ir grupa, jo spēcīgāk tā izjūt ietekmi. Mazāk aizsargātas grupas ir jaunieši un vecāka gadagājuma cilvēki, kas dzīvo vieni, kā arī cilvēki, kas jūtas vientuļi, cilvēki ar citām slimībām vai intelektuāliem vai mobilitātes traucējumiem un migranti. |
| --- | --- |

3.4.

Garīgo veselību noteicošie faktori ietekmē dažādas cilvēku grupas atšķirīgā mērā. Parasti, jo mazāk aizsargāta ir grupa, jo spēcīgāk tā izjūt ietekmi. Mazāk aizsargātas grupas ir jaunieši un vecāka gadagājuma cilvēki, kas dzīvo vieni, kā arī cilvēki, kas jūtas vientuļi, cilvēki ar citām slimībām vai intelektuāliem vai mobilitātes traucējumiem un migranti.

| 3.5. | Labu garīgo veselību apdraud jebkāda veida atkarība – neatkarīgi no tā, vai tā ir saistīta ar vielu lietošanu vai ieradumiem. Papildus alkoholam, tabakai un narkotikām atkarību var izraisīt arī daži medikamenti, tostarp tie, kas izrakstīti garīgās veselības traucējumu mazināšanai. Tāpēc ir svarīgi ikvienam, kam tas ir vajadzīgs, nodrošināt ātru piekļuvi profesionāliem psihiatriem un psihoterapeitiem, kuri var palīdzēt padziļināti risināt minētās problēmas. Zāles var būt pagaidu risinājums līdztekus profesionālai palīdzībai. Īpaša uzmanība jāpievērš atkarībai no ieradumiem, it īpaši saistībā ar digitālo ierīču pārmērīgu lietošanu (“nomofobija” (7)), jo tā sevišķi skar bērnus un pusaudžus. Algoritmi, kurus izmanto, lai personalizētu saturu sociālajos medijos, var radīt arī garīgās veselības pasliktināšanās risku, turpinot ieteikt saturu, kas izraisa garīgās veselības problēmas, visbiežāk trauksmi un depresiju. Attiecībā uz psihodēliskām terapijām, kas kļūst par jaunu revolucionāru ārstēšanas veidu tādām slimībām kā smaga depresija, posttraumatiskais stresa sindroms un alkohola pastiprināta lietošana, ir vajadzīgi papildu pētījumi kontrolētā terapeitiskā vidē. EESK atzīst šādu ārstēšanas veidu potenciālu un aicina piešķirt īpašu finansējumu to pētniecības, izstrādes un iespējamās komercializācijas veicināšanai. |
| --- | --- |

3.5.

Labu garīgo veselību apdraud jebkāda veida atkarība – neatkarīgi no tā, vai tā ir saistīta ar vielu lietošanu vai ieradumiem. Papildus alkoholam, tabakai un narkotikām atkarību var izraisīt arī daži medikamenti, tostarp tie, kas izrakstīti garīgās veselības traucējumu mazināšanai. Tāpēc ir svarīgi ikvienam, kam tas ir vajadzīgs, nodrošināt ātru piekļuvi profesionāliem psihiatriem un psihoterapeitiem, kuri var palīdzēt padziļināti risināt minētās problēmas. Zāles var būt pagaidu risinājums līdztekus profesionālai palīdzībai. Īpaša uzmanība jāpievērš atkarībai no ieradumiem, it īpaši saistībā ar digitālo ierīču pārmērīgu lietošanu (“nomofobija” (7

| 3.6. | Headway garīgās veselības indekss (8) ir norādījis ietekmi, tostarp paaugstinātu mirstību, impulsīvu un agresīvu uzvedību un augstākus pašnāvības rādītājus. Tas arī atklāj, ka iepriekš maz apspriesti faktori, piemēram, vidējais mēneša temperatūras pieaugums par vienu grādu, korelē ar 0,48 % neatliekamās medicīniskās palīdzības apmeklējumu pieaugumu garīgās veselības jomā un 0,35 % pašnāvību pieaugumu. |
| --- | --- |

3.6.

Headway

8

| 3.6.1. | Indekss liecina, ka aptuveni 22,1 % cilvēku, kas atrodas konflikta vidē, ir garīga saslimšana (13 % cilvēku ir vieglas formas depresija, trauksme un posttraumatiskā stresa sindroms, 4 % ir vidēji smagas formas, 5,1 % ir smaga depresija un trauksme, šizofrēnija vai bipolāri traucējumi). Aptuveni katrs piektais cilvēks turpina dzīvot ar kādu no pēckonflikta garīgās veselības traucējumiem. |
| --- | --- |

3.6.1.

Indekss liecina, ka aptuveni 22,1 % cilvēku, kas atrodas konflikta vidē, ir garīga saslimšana (13 % cilvēku ir vieglas formas depresija, trauksme un posttraumatiskā stresa sindroms, 4 % ir vidēji smagas formas, 5,1 % ir smaga depresija un trauksme, šizofrēnija vai bipolāri traucējumi). Aptuveni katrs piektais cilvēks turpina dzīvot ar kādu no pēckonflikta garīgās veselības traucējumiem.

| 3.6.2. | Tā kā visā pasaulē šobrīd notiek 27 konflikti (9) un 68,6 miljoni cilvēku ir pārvietoti (10), viena no galvenajām prioritātēm ir konfliktu un migrācijas skarto cilvēku garīgās veselības vajadzību apmierināšana, un viņu veselībai vismaz trīs gadus pēc notikuma ir vajadzīga pastiprināta uzraudzība. |
| --- | --- |

3.6.2.

Tā kā visā pasaulē šobrīd notiek 27 konflikti (9

10

| 3.6.3. | Indeksā ir izklāstītas arī veselības sistēmu nozīmīgākas iespējas, kā nākotnē uzlabot vai saglabāt garīgās veselības jomas rezultātus. Dati atklāj ievērojamas atšķirības garīgās veselības stratēģijās, politikā un tiesību aktos, un arī veselības aprūpes izdevumu jomā dalībvalstīs vērojamas lielas atšķirības (piemēram, Francijā 14,5 % salīdzinājumā ar Luksemburgu 1 %) (11). Taču pozitīvi vērtējama virzība uz to, ka ambulatorās garīgās veselības aprūpes iestāžu skaits ir palielinājies no 3,9 līdz 9,1 uz vienu miljonu cilvēku. |
| --- | --- |

3.6.3.

Indeksā ir izklāstītas arī veselības sistēmu nozīmīgākas iespējas, kā nākotnē uzlabot vai saglabāt garīgās veselības jomas rezultātus. Dati atklāj ievērojamas atšķirības garīgās veselības stratēģijās, politikā un tiesību aktos, un arī veselības aprūpes izdevumu jomā dalībvalstīs vērojamas lielas atšķirības (piemēram, Francijā 14,5 % salīdzinājumā ar Luksemburgu 1 %) (11

4.   Daudzo neseno krīžu ietekme uz garīgo veselību

Daudzo neseno krīžu ietekme uz garīgo veselību

| 4.1. | Pirms Covid-19 dati liecināja, ka Eiropas Savienībā garīgas slimības ir skārušas vairāk nekā 84 miljonus cilvēku (jeb katru sesto iedzīvotāju) – kopš tā laika šis skaitlis noteikti ir palielinājies (12). Aptuveni 5 % darbspējīgā vecuma iedzīvotāju garīgās veselības stāvokļa dēļ bija lielas vajadzības, un vēl 15 % iedzīvotāju saistībā ar garīgo veselību bija mērenas vajadzības, kas samazināja viņu nodarbinātības izredzes, ražīgumu un algas. Garīgās veselības un ar ieradumiem saistīti uzvedības traucējumi Eiropā izraisa aptuveni 4 % nāves gadījumu gadā un ir otrs izplatītākais jauniešu nāves cēlonis. |
| --- | --- |

4.1.

Pirms Covid-19 dati liecināja, ka Eiropas Savienībā garīgas slimības ir skārušas vairāk nekā 84 miljonus cilvēku (jeb katru sesto iedzīvotāju) – kopš tā laika šis skaitlis noteikti ir palielinājies (12

| 4.2. | Garīgā veselība kopumā ir vēl vairāk pasliktinājusies kopš Covid-19 pandēmijas sākuma, taču tās ietekmi īpaši izjūt jaunieši, vecāka gadagājuma cilvēki, kā arī cilvēki, kuri Covid-19 dēļ ir zaudējuši tuvinieku, un citas neaizsargātas grupas. Sociālā izolācija un sociālais stress negatīvi ietekmē cilvēku garīgo veselību un labbūtību. Cilvēki, kuriem jau iepriekš bijušas veselības problēmas, ir pakļauti fiziskās un garīgās veselības pasliktināšanās riskam. Lai arī pieprasījums pēc garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem pieauga, piekļuve veselības aprūpei pandēmijas kontekstā, vismaz tās pirmajā posmā, tika būtiski traucēta. Paaugstinātais pieprasījums pēc garīgās veselības aprūpes uzskatāmi parāda, ka garīgās veselības problēmu profilaksē, diagnostikā, ārstēšanā un uzraudzībā pieaug telemedicīnas un digitālo risinājumu nozīme. |
| --- | --- |

4.2.

Garīgā veselība kopumā ir vēl vairāk pasliktinājusies kopš Covid-19 pandēmijas sākuma, taču tās ietekmi īpaši izjūt jaunieši, vecāka gadagājuma cilvēki, kā arī cilvēki, kuri Covid-19 dēļ ir zaudējuši tuvinieku, un citas neaizsargātas grupas. Sociālā izolācija un sociālais stress negatīvi ietekmē cilvēku garīgo veselību un labbūtību. Cilvēki, kuriem jau iepriekš bijušas veselības problēmas, ir pakļauti fiziskās un garīgās veselības pasliktināšanās riskam. Lai arī pieprasījums pēc garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem pieauga, piekļuve veselības aprūpei pandēmijas kontekstā, vismaz tās pirmajā posmā, tika būtiski traucēta. Paaugstinātais pieprasījums pēc garīgās veselības aprūpes uzskatāmi parāda, ka garīgās veselības problēmu profilaksē, diagnostikā, ārstēšanā un uzraudzībā pieaug telemedicīnas un digitālo risinājumu nozīme.

| 4.3. | Daži no stresa faktoriem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju, ir šādi: risks inficēties un izplatīt vīrusu citiem cilvēkiem, bailes no pandēmijas ilgtermiņa sekām (tostarp ekonomiskām), citu slimību (it īpaši elpceļu) simptomi, kas tiek nepareizi interpretēti kā Covid-19 simptomi, skolu un bērnudārzu slēgšana, kas palielina vecāku un aprūpētāju stresu, dusmas un neapmierinātība ar valdību un medicīnisko personālu un neuzticēšanās valdības un citu oficiālo struktūru sniegtajai informācijai. |
| --- | --- |

4.3.

Daži no stresa faktoriem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju, ir šādi: risks inficēties un izplatīt vīrusu citiem cilvēkiem, bailes no pandēmijas ilgtermiņa sekām (tostarp ekonomiskām), citu slimību (it īpaši elpceļu) simptomi, kas tiek nepareizi interpretēti kā Covid-19 simptomi, skolu un bērnudārzu slēgšana, kas palielina vecāku un aprūpētāju stresu, dusmas un neapmierinātība ar valdību un medicīnisko personālu un neuzticēšanās valdības un citu oficiālo struktūru sniegtajai informācijai.

| 4.4. | Turklāt priekšplāna veselības aprūpes darbinieki (tostarp medmāsas, ārsti, neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļu vadītāji, laboratorijas tehniķi un vidējais medicīniskais palīgpersonāls) pandēmijas laikā ir pakļauti papildu stresa faktoriem, tādiem kā stigmatizācija darbā ar riska pacientiem, individuālo aizsardzības līdzekļu nepietiekamība un aprīkojuma trūkums smagi slimu pacientu aprūpei, vajadzība nemitīgi būt modriem, garāks darba laiks, pacientu skaita pieaugums, pastāvīga prasmju pilnveides un apmācības nepieciešamība, Covid-19 pacientu diagnostikas un ārstēšanas protokolu mainīgums, samazināts sociālais atbalsts, nepietiekamas spējas personīgo vajadzību apmierināšanai, nepietiekama medicīniskā informācija par infekcijas ilgtermiņa ietekmi un bailes inficēt ģimeni un tuviniekus. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt priekšplāna veselības aprūpes darbinieki (tostarp medmāsas, ārsti, neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļu vadītāji, laboratorijas tehniķi un vidējais medicīniskais palīgpersonāls) pandēmijas laikā ir pakļauti papildu stresa faktoriem, tādiem kā stigmatizācija darbā ar riska pacientiem, individuālo aizsardzības līdzekļu nepietiekamība un aprīkojuma trūkums smagi slimu pacientu aprūpei, vajadzība nemitīgi būt modriem, garāks darba laiks, pacientu skaita pieaugums, pastāvīga prasmju pilnveides un apmācības nepieciešamība, Covid-19 pacientu diagnostikas un ārstēšanas protokolu mainīgums, samazināts sociālais atbalsts, nepietiekamas spējas personīgo vajadzību apmierināšanai, nepietiekama medicīniskā informācija par infekcijas ilgtermiņa ietekmi un bailes inficēt ģimeni un tuviniekus.

| 4.5. | Krievijas agresija pret Ukrainu un tās ietekme uz iztikas līdzekļiem un neskaidrība par nākotni nesen ir radījusi jaunus satricinājumus ar ilgtermiņa ietekmi uz garīgo veselību. Trešo valstu valstspiederīgie, piemēram, tie, kas bēg no Ukrainas, var saskarties ar īpašiem garīgās veselības traucējumiem, ko izraisījusi traumatiska pieredze viņu izcelsmes valstī vai bēgšana uz Eiropas Savienību. Vienlaikus karš rada sociālekonomisku blakusietekmi un slogu ES iedzīvotājiem, tādējādi radot papildu ilgtermiņa riskus garīgajai veselībai visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.5.

Krievijas agresija pret Ukrainu un tās ietekme uz iztikas līdzekļiem un neskaidrība par nākotni nesen ir radījusi jaunus satricinājumus ar ilgtermiņa ietekmi uz garīgo veselību. Trešo valstu valstspiederīgie, piemēram, tie, kas bēg no Ukrainas, var saskarties ar īpašiem garīgās veselības traucējumiem, ko izraisījusi traumatiska pieredze viņu izcelsmes valstī vai bēgšana uz Eiropas Savienību. Vienlaikus karš rada sociālekonomisku blakusietekmi un slogu ES iedzīvotājiem, tādējādi radot papildu ilgtermiņa riskus garīgajai veselībai visā Eiropas Savienībā.

5.   Neaizsargātas grupas

Neaizsargātas grupas

| 5.1. | Bērni un pusaudži. Bērnu, viņu vecāku un aprūpētāju vispārējās veselības aprūpes neatņemamai sastāvdaļai jābūt garīgās veselības veicināšanas pasākumiem agrīnā pirmsskolas vecumā. Tie sākas grūtniecības laikā un turpinās kā atbalsts atbildīgai audzināšanai un agrīnās bērnības attīstības konsultācijas. Izglītības sistēmās jākoncentrējas uz informāciju un izpratnes vairošanu, profilaksi un skrīningu attiecībā uz vardarbību – gan fizisku, gan tiešsaistē –, uz alkohola, tabakas un narkotiku lietošanu utt. Sociālo mediju izmantošana apdraud garīgo veselību tad, ja tā ir pārmērīga, taču šie mediji piedāvā arī iespējas ārstēt garīgās veselības traucējumus. Spiedienu uz garīgo veselību var radīt arī stress un sekmes skolā. |
| --- | --- |

5.1.

Bērni un pusaudži.

| 5.1.1. | Skolās būtu jāievieš programmas garīgās labbūtības veicināšanai un jāattīsta garīgās veselības pratība. Būtu jāizstrādā efektīvi ceļi uz veselības aprūpes nozari, lai palīdzētu bērniem no agra vecuma atpazīt savas un citu cilvēku jūtas un tikt galā ar sarežģītām emocijām un situācijām, izvēloties efektīvas atbildes stratēģijas. Noteikti nepieciešamas tiešsaistes platformas garīgās veselības veicināšanai izglītības iestādēs un jauniešiem paredzētas interaktīvas, vecumam atbilstošas tīmekļa vietnes. |
| --- | --- |

5.1.1.

Skolās būtu jāievieš programmas garīgās labbūtības veicināšanai un jāattīsta garīgās veselības pratība. Būtu jāizstrādā efektīvi ceļi uz veselības aprūpes nozari, lai palīdzētu bērniem no agra vecuma atpazīt savas un citu cilvēku jūtas un tikt galā ar sarežģītām emocijām un situācijām, izvēloties efektīvas atbildes stratēģijas. Noteikti nepieciešamas tiešsaistes platformas garīgās veselības veicināšanai izglītības iestādēs un jauniešiem paredzētas interaktīvas, vecumam atbilstošas tīmekļa vietnes.

| 5.1.2. | Bērnu garīgās veselības aizsardzībai ir vajadzīgi ne tikai medicīniski pasākumi, lai garantētu klīnisko simptomu neesamību, bet arī mērķtiecīgi centieni nodrošināt labu dzīves kvalitāti un pilnīgu sociālo pielāgošanos. Skolās ir vajadzīga sadarbīga pieeja (izglītības, veselības aprūpes un sociālā sektora spēku apvienošana), lai veicinātu garīgo veselību, pārvarētu traumas un preventīvi novērstu un risinātu garīgās veselības problēmas un pievērstos vielu lietošanai un atkarībai, pašnāvībām, jauniešu vardarbībai un dažādiem iebiedēšanas veidiem. |
| --- | --- |

5.1.2.

Bērnu garīgās veselības aizsardzībai ir vajadzīgi ne tikai medicīniski pasākumi, lai garantētu klīnisko simptomu neesamību, bet arī mērķtiecīgi centieni nodrošināt labu dzīves kvalitāti un pilnīgu sociālo pielāgošanos. Skolās ir vajadzīga sadarbīga pieeja (izglītības, veselības aprūpes un sociālā sektora spēku apvienošana), lai veicinātu garīgo veselību, pārvarētu traumas un preventīvi novērstu un risinātu garīgās veselības problēmas un pievērstos vielu lietošanai un atkarībai, pašnāvībām, jauniešu vardarbībai un dažādiem iebiedēšanas veidiem.

| 5.2. | Cilvēki lielākā vecumā. Vidējais paredzamais mūža ilgums dalībvalstīs nemitīgi pieaug, tādēļ priekšplānā izvirzās jautājums par vecumu. Novecošanas procesi bieži ievieš dzīvē pārmaiņas (tostarp psihosensorajā jomā) un izraisa ar garīgās veselības traucējumiem saistītu vajadzību attīstību. Psihomotorisko un sensoro sfēru bojājumi un pakāpeniskais uztveres asuma zudums un grūtības pielāgoties mainīgajai videi izraisa trauksmi un depresiju. Sekas rada arī neiroloģiski traucējumi smadzeņu garozā, vecuma izraisītu smadzeņu pārmaiņu kombinācija, kā arī ģenētiski, vides un dzīvesveida faktori. Aizvien lielāka kļūst vajadzība pēc prasmju pilnveides, lai tiktu galā ar arvien sarežģītākām sadzīves tehnikas ierīcēm, taču, pieaugot vecumam, samazinās spējas mācīties un apgūt jaunas prasmes, un tas var radīt spriedzi ikdienas dzīvē. Spiedienu uz garīgo veselību vecumdienās palielina arī pieredze, kas gūta saistīta ar noteiktām pārmaiņām dzīvē, grūtībām, zaudējumiem un izolētību. Lai tiktu galā ar visiem minētajiem izaicinājumiem, ir jāizstrādā standarti strukturētai aprūpei, kas sniedzas tālāk par institucionālo līmeni un pievēršas vecāka gadagājuma cilvēku personīgajām vajadzībām. Ir būtiski izstrādāt programmas personcentrētai aprūpei kopienā, lai pakalpojumus neaprobežotu tikai ar tādām iestādēm kā veco ļaužu pansionāti vai paliatīvās aprūpes iestādes. Jāpieliek lielākas pūles, lai aktīvi meklētu cilvēkus, kuriem nepieciešams atbalsts, it īpaši krīzes situācijās vai pēc traumatiska notikuma. |
| --- | --- |

5.2.

Cilvēki lielākā vecumā.

| 5.3. | Dzimumu perspektīvas. Problēma ir arī dzimumu līdzsvara trūkums garīgās veselības jomā. Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) 2022. gada dzimumu līdztiesības indeksā (13) konstatēja, ka katrā no trim pandēmijas viļņiem sievietes ziņoja par zemāku garīgās labbūtības līmeni nekā vīrieši. Pandēmijas laikā ir ievērojami palielinājusies arī vardarbība ģimenē, ko dēvē par “ēnu pandēmiju”. Turklāt sievietes divreiz biežāk nekā vīrieši piedzīvo garo Covid-19 ar neiroloģiskiem simptomiem un augstāku depresijas un trauksmes līmeni (14). Eiropas Aprūpes stratēģija (15) pievēršas arī ar darba un privātās dzīves līdzsvaru saistītām vajadzībām, it īpaši attiecībā uz sievietēm (16). |
| --- | --- |

5.3.

Dzimumu perspektīvas.

EIGE

13

14

15

16

| 5.3.1. | Visām ES un valstu līmeņa garīgās veselības rīcībpolitikām būtu jāveic ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums, lai rīcībpolitikās nodrošinātu dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu. Pastāv bioloģiskas atšķirības, taču liela nozīme ir arī psiholoģiskajiem un sociālajiem faktoriem. Lai gan par prevalences atšķirībām jau ir zināms diezgan daudz, bieži vien nav skaidrs, kā tas var ietekmēt profilaksi, riskus, diagnostiku un ārstēšanu. Tāpēc vajag vairāk pētījumu. Svarīgs piemērs ir daudz straujāka pusaudžu vecuma meiteņu garīgās veselības pasliktināšanās tendence salīdzinājumā ar zēniem, un meitenes pašlaik ir pakļautas trīs reizes lielākam spiedienam nekā pirms 20 gadiem. |
| --- | --- |

5.3.1.

Visām ES un valstu līmeņa garīgās veselības rīcībpolitikām būtu jāveic ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums, lai rīcībpolitikās nodrošinātu dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu. Pastāv bioloģiskas atšķirības, taču liela nozīme ir arī psiholoģiskajiem un sociālajiem faktoriem. Lai gan par prevalences atšķirībām jau ir zināms diezgan daudz, bieži vien nav skaidrs, kā tas var ietekmēt profilaksi, riskus, diagnostiku un ārstēšanu. Tāpēc vajag vairāk pētījumu. Svarīgs piemērs ir daudz straujāka pusaudžu vecuma meiteņu garīgās veselības pasliktināšanās tendence salīdzinājumā ar zēniem, un meitenes pašlaik ir pakļautas trīs reizes lielākam spiedienam nekā pirms 20 gadiem.

| 5.3.2. | Ir steidzami vajadzīgs dzimumpielāgots garīgās veselības atbalsts un ārstēšana. Sievietes dzīves cikla laikā ir daudz epizožu, kas varētu izraisīt garīgās veselības problēmas. Piemēram, premenstruālie disforiskie traucējumi (PMDD), menopauzes vai orālās kontracepcijas psihiatriskā un farmakokinētiskā iedarbība, zāļu terapijas trūkums grūtniecēm un ar krūti barojošām sievietēm, pielāgotas garīgās un fiziskās veselības aprūpes un ārstēšanas trūkums pēc vardarbības ģimenē un/vai seksuālās vardarbības, agrīnām laulībām un (agrīnas) pakļaušanas (vardarbīgai) pornogrāfijai vai cilvēktirdzniecībai. Viss minētais var novest pie garīgās veselības un labbūtības pasliktināšanās. |
| --- | --- |

5.3.2.

Ir steidzami vajadzīgs dzimumpielāgots garīgās veselības atbalsts un ārstēšana. Sievietes dzīves cikla laikā ir daudz epizožu, kas varētu izraisīt garīgās veselības problēmas. Piemēram, premenstruālie disforiskie traucējumi (PMDD

| 5.4. | Cilvēki ar atkarību. Īpašs uzsvars jāliek uz garīgās veselības traucējumiem, kas saistīti ar atkarību no alkohola un/vai nelegālām narkotiskajām vielām. Ar alkohola lietošanu saistītie riski alkohola lietošanas pastiprinātās izplatības dēļ ir īpaši svarīgi. Alkoholisma priekštece ir pārmērīga un kaitīga alkohola lietošana, kas sākas ar aizbildinājumu izmantot to kā stresa mazināšanas līdzekli un kas bieži izraisa atkarību. Diemžēl ES pētījums ESPAD (Eiropas skolu apsekojuma projekts par alkoholu un citām narkotikām) liecina, ka šī riskantā alkohola lietošana ir vērojama arī jaunākajā paaudzē. Arī citu nelikumīgu narkotisko vielu lietošana pēdējo gadu desmitu laikā ir kļuvusi par nopietnu sabiedrības veselības problēmu ar īpaši izteiktu paaudžu aspektu. |
| --- | --- |

5.4.

Cilvēki ar atkarību.

ESPAD

| 5.5. | Cilvēki ar intelektuālu un psihosociālu invaliditāti. Cilvēkiem ar lielām garīgās veselības aprūpes vajadzībām ir nepieciešama kvalitatīva un pieejama, personcentrēta un tiesībās balstīta garīgās veselības pakalpojumu ķēde ierastajā vidē. Covid-19 pandēmijas laikā personas ar invaliditāti, kas dzīvo aprūpes iestādēs, tika “nošķirtas no pārējās sabiedrības”; tika ziņots, ka iemītnieki tiek pārmērīgi sazāļoti, pakļauti sedācijai vai ieslodzīti, un tika ziņots arī par paškaitējuma gadījumiem (17). Covid-19 pandēmijas laikā augstāki mirstības rādītāji bija personu ar intelektuālo invaliditāti vidū, kuras arī retāk saņem intensīvās aprūpes pakalpojumus (18). Individualizētu, personcentrētu aprūpi un atbalstu krīzes apstākļos ir daudz grūtāk nodrošināt liela mēroga iestādēs, tāpēc cilvēki ar intelektuālu un psihosociālu invaliditāti saistībā ar aprūpi un ārstēšanu ir pakļauti ievērojamam nevienlīdzības riskam (19). Tāpēc ir jālikvidē segregācijas prakse; sociālās politikas centrā jābūt deinstitucionalizācijai, lai cilvēki ar invaliditāti varētu izmantot savas tiesības dzīvot sabiedrībā. |
| --- | --- |

5.5.

Cilvēki ar intelektuālu un psihosociālu invaliditāti.

17

18

19

5.6.   Pakļautība pārmērīgai spriedzei, piemēram, pandēmijām, dabas katastrofām, konfliktiem

Pakļautība pārmērīgai spriedzei, piemēram, pandēmijām, dabas katastrofām, konfliktiem

| 5.6.1. | Covid-19 pandēmija un tai sekojošais garā Covid-19 sindroms ir saasinājuši daudzus riska faktorus, kas ietekmē cilvēkus, izraisījuši garīgās veselības pasliktināšanos un vājinājuši daudzus aizsargmehānismus, izraisot vēl nepieredzētu trauksmes un depresijas izplatību. Dažās dalībvalstīs šī izplatība ir divkāršojusies (20). Garīgās veselības stāvoklis vissliktākais bija pandēmijas viļņu kulminācijas laikā, un depresijas simptomi visaugstākie parasti bija stingru ierobežojošo pasākumu laikā. |
| --- | --- |

5.6.1.

Covid-19 pandēmija un tai sekojošais garā Covid-19 sindroms ir saasinājuši daudzus riska faktorus, kas ietekmē cilvēkus, izraisījuši garīgās veselības pasliktināšanos un vājinājuši daudzus aizsargmehānismus, izraisot vēl nepieredzētu trauksmes un depresijas izplatību. Dažās dalībvalstīs šī izplatība ir divkāršojusies (20

| 5.6.2. | Covid-19 pandēmija parādīja, kur ir iespējama pozitīva mijiedarbība starp drošiem un veselībai nekaitīgiem darba apstākļiem un sabiedrības veselību (21). Tā arī pierādīja, ka dažās profesijās pastāv psihosociāli faktori, kas var palielināt pakļautību stresam (22) un radīt negatīvu ietekmi. Piemēram, darbinieku izdegšana un demogrāfiskās pārmaiņas draud pastāvīgi samazināt Eiropas veselības aprūpes darbaspēku (23). Dažās profesijās biežāk nekā citās ir vērojama nestabilitāte (24) un fiziskas uzmākšanās risks, kam ir pakļauti, piemēram, darba ņēmēji veselības aprūpes un izglītības jomā (14,6 %), transporta un sakaru nozarē (9,8 %), viesmīlības sektorā (9,3 %), mazumtirdzniecībā (9,2 %). Šo nozaru darbinieki ziņo arī par nevēlamu seksuālo uzmanību: viesmīlība (3,9 %), veselības aprūpe un izglītība (2,7 %) un transports un sakari (2,6 %) (25). Šādi satraucoši notikumi var radīt garīga rakstura problēmas un slimības, un tie ir jānovērš. |
| --- | --- |

5.6.2.

Covid-19 pandēmija parādīja, kur ir iespējama pozitīva mijiedarbība starp drošiem un veselībai nekaitīgiem darba apstākļiem un sabiedrības veselību (21

22

23

24

25

| 5.6.3. | Cilvēki, kuri ir pieredzējuši nekontrolējamu dabas katastrofu bīstamo vidi, piemēram, zemestrīces, viesuļvētras, ugunsgrēkus un plūdus, cilvēku tirdzniecības upuri un starptautiskās aizsardzības meklētāji. Reakcijas veids pēc potenciāli traumatiska notikuma (26) ir atšķirīgs:






  — | stress: tiek pārvarēts gandrīz uzreiz, |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

Cilvēki, kuri ir pieredzējuši nekontrolējamu dabas katastrofu bīstamo vidi

26

—

stress: tiek pārvarēts gandrīz uzreiz,

| — | akūts stress: uzmanības samazināšanās, apziņas neskaidrība, īslaicīga amnēzija, dezorientācija, drebuļi, agresivitāte un trauksme var ilgt no vairākām stundām līdz četrām nedēļām, |
| --- | --- |

—

akūts stress: uzmanības samazināšanās, apziņas neskaidrība, īslaicīga amnēzija, dezorientācija, drebuļi, agresivitāte un trauksme var ilgt no vairākām stundām līdz četrām nedēļām,

| — | posttraumatiskais stresa sindroms: tie paši simptomi parādās aptuveni mēneša laikā pēc notikušā (piemēram, zemestrīcēm). |
| --- | --- |

—

posttraumatiskais stresa sindroms: tie paši simptomi parādās aptuveni mēneša laikā pēc notikušā (piemēram, zemestrīcēm).

6.   Labas prakses piemēri

Labas prakses piemēri

| 6.1. | Pandēmijas laikā daudzas dalībvalstis veica pasākumus, lai palielinātu atbalstu garīgajai veselībai. Lielākā daļa valstu atvēra jaunus tālruņa numurus informācijas par garīgo veselību un/vai palīdzības saņemšanai, pa kuriem Covid-19 krīzes laikā saņemt konsultācijas par pārvarēšanas pasākumiem, savukārt daudzas valstis arī pastiprināja profilakses un veicināšanas centienus un paplašināja piekļuvi garīgās veselības pakalpojumiem un šo pakalpojumu finansējumam (27). Daži piemēri:






  — | Kipra – paplašināta epidemioloģisko komiteju kompetence, pievēršoties ne tikai fiziskās veselības apdraudējumiem, bet specializētās apakškomitejās (28) iekļaujot arī garīgās veselības jautājumus, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Pandēmijas laikā daudzas dalībvalstis veica pasākumus, lai palielinātu atbalstu garīgajai veselībai. Lielākā daļa valstu atvēra jaunus tālruņa numurus informācijas par garīgo veselību un/vai palīdzības saņemšanai, pa kuriem Covid-19 krīzes laikā saņemt konsultācijas par pārvarēšanas pasākumiem, savukārt daudzas valstis arī pastiprināja profilakses un veicināšanas centienus un paplašināja piekļuvi garīgās veselības pakalpojumiem un šo pakalpojumu finansējumam (27

—

Kipra – paplašināta epidemioloģisko komiteju kompetence, pievēršoties ne tikai fiziskās veselības apdraudējumiem, bet specializētās apakškomitejās (28) iekļaujot arī garīgās veselības jautājumus,

28

| — | Somija – ņemot vērā, ka tā ir valsts ar lieliem attālumiem, kas plaši ieviesusi digitālās tehnoloģijas, digitālo rīku izmantošana var nodrošināt vieglāku, rentablu un zemākas robežvērtības piekļuvi garīgās veselības pakalpojumiem (profilakse, diagnostika, ārstēšana, uzraudzība). Piemēram, portālā Mielenterveystalo.fi ir pieejams tiešsaistes dienests, kas gan Somijas iedzīvotājiem, gan sociālās un veselības aprūpes speciālistiem paver iespēju saņemt informāciju un pakalpojumus garīgās veselības jomā. Digitālie risinājumi var sekmēt garīgās veselības pakalpojumu izmantošanu un novērst garīgās veselības problēmas it īpaši jomās, kurās fiziski trūkst garīgās veselības aprūpes dienestu, un neaizsargātās grupās, tādās kā jaunieši, kuri aktīvi lieto digitālos rīkus un ierīces, vai cilvēki ar fizisku invaliditāti, |
| --- | --- |

—

Somija – ņemot vērā, ka tā ir valsts ar lieliem attālumiem, kas plaši ieviesusi digitālās tehnoloģijas, digitālo rīku izmantošana var nodrošināt vieglāku, rentablu un zemākas robežvērtības piekļuvi garīgās veselības pakalpojumiem (profilakse, diagnostika, ārstēšana, uzraudzība). Piemēram, portālā Mielenterveystalo.fi ir pieejams tiešsaistes dienests, kas gan Somijas iedzīvotājiem, gan sociālās un veselības aprūpes speciālistiem paver iespēju saņemt informāciju un pakalpojumus garīgās veselības jomā. Digitālie risinājumi var sekmēt garīgās veselības pakalpojumu izmantošanu un novērst garīgās veselības problēmas it īpaši jomās, kurās fiziski trūkst garīgās veselības aprūpes dienestu, un neaizsargātās grupās, tādās kā jaunieši, kuri aktīvi lieto digitālos rīkus un ierīces, vai cilvēki ar fizisku invaliditāti,

| — | Portugāle – bezmaksas diennakts tālruņa līnija psiholoģiskajam atbalstam, |
| --- | --- |

—

Portugāle – bezmaksas diennakts tālruņa līnija psiholoģiskajam atbalstam,

| — | Francija – iespējas studentiem saņemt bezmaksas konsultācijas ar psihologu vai psihiatru, |
| --- | --- |

—

Francija – iespējas studentiem saņemt bezmaksas konsultācijas ar psihologu vai psihiatru,

| — | Īrija – papildu finansējums 50 miljonu EUR apmērā 2021. gadā, lai, reaģējot uz krīzi, radītu jaunus garīgās veselības pakalpojumus, kā arī papildu atbalstu esošajām garīgās veselības vajadzībām, |
| --- | --- |

—

Īrija – papildu finansējums 50 miljonu EUR apmērā 2021. gadā, lai, reaģējot uz krīzi, radītu jaunus garīgās veselības pakalpojumus, kā arī papildu atbalstu esošajām garīgās veselības vajadzībām,

| — | Latvija – lielāks finansējums garīgās veselības speciālistiem un ģimenes ārstiem, kas sniedz garīgās veselības atbalstu, |
| --- | --- |

—

Latvija – lielāks finansējums garīgās veselības speciālistiem un ģimenes ārstiem, kas sniedz garīgās veselības atbalstu,

| — | Lietuva – valsts garīgās veselības platforma ar informāciju par to, kā saglabāt garīgo veselību, un par atbalsta resursiem, |
| --- | --- |

—

Lietuva – valsts garīgās veselības platforma ar informāciju par to, kā saglabāt garīgo veselību, un par atbalsta resursiem,

| — | Čehija – lielākā daļa obligātās veselības apdrošināšanas fondu ir ieviesuši daļēju psihoterapijas atmaksu, kas pieejama visiem tās saņēmējiem. |
| --- | --- |

—

Čehija – lielākā daļa obligātās veselības apdrošināšanas fondu ir ieviesuši daļēju psihoterapijas atmaksu, kas pieejama visiem tās saņēmējiem.

| 6.2. | Citas dalībvalstis ir ieviesušas arī valsts stratēģijas garīgās veselības problēmu risināšanai. Piemēram, Spānija savā 2022.–2026. gada valsts stratēģijā ir veltījusi veselu nodaļu Covid-19 izraisītajām garīgās veselības problēmām, ieviešot pamatnostādņu kopumu par šādu problēmu risināšanu krīzes laikā un pēc tās. Lietuvā 2020. gadā tika izstrādāts rīcības plāns reaģēšanai uz Covid-19, lai stiprinātu garīgās veselības aprūpes sniegšanu un mazinātu pandēmijas iespējamās negatīvās sekas (29). Lietuvas rīcības plānā ir arī izklāstīta virkne pasākumu pašreizējo pakalpojumu paplašināšanai un pielāgošanai, ieviešot jaunus pakalpojumus, piemēram, psiholoģiskās kopienas krīzes komandas, viegli pieejamas psihologa konsultācijas pašvaldību līmenī un padarot garīgās veselības veicināšanas pakalpojumus pieejamākus. |
| --- | --- |

6.2.

Citas dalībvalstis ir ieviesušas arī valsts stratēģijas garīgās veselības problēmu risināšanai. Piemēram, Spānija savā 2022.–2026. gada valsts stratēģijā ir veltījusi veselu nodaļu Covid-19 izraisītajām garīgās veselības problēmām, ieviešot pamatnostādņu kopumu par šādu problēmu risināšanu krīzes laikā un pēc tās. Lietuvā 2020. gadā tika izstrādāts rīcības plāns reaģēšanai uz Covid-19, lai stiprinātu garīgās veselības aprūpes sniegšanu un mazinātu pandēmijas iespējamās negatīvās sekas (29

| 6.3. | Psihoterapija, psihologa konsultācijas, dažādas sarunu un grupu terapijas ir pierādījumos balstīta ārstēšana, kas ir jāizvērš, lai tā būtu cenas ziņā pieņemama, piekļūstama un pieejama cilvēkiem, kuriem tā ir vajadzīga, lai panāktu līdzsvaru ar dominējošajām tradicionālajām ārstniecības metodēm. |
| --- | --- |

6.3.

Psihoterapija, psihologa konsultācijas, dažādas sarunu un grupu terapijas ir pierādījumos balstīta ārstēšana, kas ir jāizvērš, lai tā būtu cenas ziņā pieņemama, piekļūstama un pieejama cilvēkiem, kuriem tā ir vajadzīga, lai panāktu līdzsvaru ar dominējošajām tradicionālajām ārstniecības metodēm.

| 6.4. | Pandēmijas vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekme uz garīgās veselības pakalpojumu nepieciešamību vēl nav zināma. Dažas pazīmes liecina, ka garīgā veselība un labbūtība 2022. gada pirmajos mēnešos ir uzlabojusies, tomēr sliktas garīgās veselības rādītāji joprojām ir augsti. Ierobežotie pieejamie valstu dati liecina, ka pieaugušo vidū ir augstāks depresijas un trauksmes simptomu līmenis nekā pirms pandēmijas (30). |
| --- | --- |

6.4.

Pandēmijas vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekme uz garīgās veselības pakalpojumu nepieciešamību vēl nav zināma. Dažas pazīmes liecina, ka garīgā veselība un labbūtība 2022. gada pirmajos mēnešos ir uzlabojusies, tomēr sliktas garīgās veselības rādītāji joprojām ir augsti. Ierobežotie pieejamie valstu dati liecina, ka pieaugušo vidū ir augstāks depresijas un trauksmes simptomu līmenis nekā pirms pandēmijas (30

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  C. Winslow (1923) veselības veicināšanu ir definējis kā organizētus sabiedrības centienus izglītot indivīdu par personīgajiem veselības jautājumiem un veidot sociālo sistēmu, kas ikvienam indivīdam nodrošinātu tādu dzīves līmeni, kurš ir piemērots veselības saglabāšanai un uzlabošanai.

1

Winslow

(2)  COM(2023) 298 final.

2

(3)  Konkrēti elementi, kas saistīti ar nestabilu darbu un garīgo veselību, ir sīki aplūkoti Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā par tematu “Nestabils darbs un garīgā veselība” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) (OV C 228, 29.6.2023., 28. lpp.).

3

(4)  PVO QualityRights rīkkopa, ar ko novērtēt un uzlabot kvalitāti un cilvēktiesību ievērošanu garīgās veselības un sociālās aprūpes iestādēs. Ženēva, Pasaules Veselības organizācija, 2012. gads.

4

QualityRights

(5)  https://www.cultureforhealth.eu/knowledge/

5

(6)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 10. jūlija rezolūcija par ES sabiedrības veselības stratēģiju pēc Covid-19 pandēmijas (2020/2691(RSP)) (OV C 371, 15.9.2021., 102. lpp.), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0205_LV.html.

6

(7)  Bailes no nevarēšanas piekļūt mobilajam tālrunim vai citai ierīcei, arī saistībā ar atkarību no sociālajiem medijiem un interneta.

7

(8)  https://eventi.ambrosetti.eu/headway/wp-content/uploads/sites/225/2022/09/220927_Headway_Mental-Health-Index-2.0_Report-1.pdf

8

(9)  https://eventi.ambrosetti.eu/headway/wp-content/uploads/sites/225/2022/09/220927_Headway_Mental-Health-Index-2.0_Report-1.pdf, 60. lpp.

9

(10)  ANO dati.

10

(11)  https://www.angelinipharma.com/media/press-releases/new-headway-report-highlights-environmental-determinants-of-mental-health/

11

(12)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-12/2022_healthatglance_rep_en_0.pdf

12

(13)  Lasīt ziņojumu tīmekļa vietnē https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/gender_equality_index_2022_corr.pdf. Sk. arī https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2021-report/women-report-poorer-mental-well-being-men.

13

(14)  https://timesofindia.indiatimes.com/life-style/health-fitness/health-news/females-twice-more-likely-to-suffer-from-long-covid-who-releases-alarming-data-on-sufferers-and-symptoms/photostory/94194227.cms?picid=94194317

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/ip_22_5169

15

(16)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=lv&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10382

16

(17)  
  Brennan, C.S., Disability Rights During the Pandemic: A Global Report on Findings of the COVID-19 Disability Rights Monitor. 2020, COVID-19 Disability Rights Monitor.

17

Brennan, C.S., Disability Rights During the Pandemic: A Global Report on Findings of the COVID-19 Disability Rights Monitor. 2020, COVID-19 Disability Rights Monitor.

(18)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/disability-and-health

18

(19)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/333964/WHO-EURO-2020-40745-54930-eng.pdf

19

(20)  
  Health at a Glance: Europe 2022 © ESAO/Eiropas Savienība, 2022.

20

Health at a Glance

Europe

(21)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52021DC0323

21

(22)  https://osha.europa.eu/lv/themes/health-and-social-care-sector-osh

22

(23)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Veselības nozares darbinieku un veselības aprūpes stratēģija Eiropas nākotnei” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 37. lpp.).

23

(24)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nestabils darbs un garīgā veselība” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) (OV C 228, 29.6.2023., 28. lpp.).

24

(25)  https://osha.europa.eu/lv/themes/health-and-social-care-sector-osh

25

(26)  
  Flore Gil Bernal, Universidad Iberoamericana, Meksika, www.fearof.net.

26

Flore Gil Bernal, Universidad Iberoamericana,

(27)  Valsts statistikas birojs (2021), Coronavirus and depression in adults, Lielbritānija: 2021. gada jūlijs–augusts.

27

Coronavirus and depression in adults

(28)  Garais Covid – https://www.oeb.org.cy/egcheiridia-long-covid-cyprus.

28

(29)  
  Wijker, Sillitti un Hewlett (2022), The provision of community-based mental health care in Lithuania, https://doi.org/10.1787/18de24d5-en.

29

Wijker, Sillitti

Hewlett

The provision of community-based mental health care in Lithuania

(30)  
  Sciensano, 2022; Santé publique France, 2022.

30

Sciensano

Santé publique France

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/108 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/108

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Bērnu aptaukošanās mazināšanas pasākumi”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 349/17)

| Ziņotājs: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Isabel CAÑO AGUILAR |

Ziņotājs:

Josep PUXEU ROCAMORA

Josep PUXEU ROCAMORA

Līdzziņotāja:

Isabel CAÑO AGUILAR

Isabel CAÑO AGUILAR

| Atzinuma pieprasījums | Padomes prezidentvalsts Spānijas vēstule, 8.12.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 1.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 197/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Padomes prezidentvalsts Spānijas vēstule, 8.12.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

1.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

197/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Veselība ir cilvēka pamattiesības. Turklāt bērniem augt laimīgiem un veseliem, pilnvērtīgi attīstīt savu potenciālu ir tiesības, kas nostiprinātas ANO Konvencijā par bērna tiesībām. |
| --- | --- |

1.1.

Veselība ir cilvēka pamattiesības. Turklāt bērniem augt laimīgiem un veseliem, pilnvērtīgi attīstīt savu potenciālu ir tiesības, kas nostiprinātas ANO Konvencijā par bērna tiesībām.

| 1.2. | Mūsdienās bērnu liekais svars un aptaukošanās joprojām ir viena no galvenajām sabiedrības veselības problēmām ES valstīs, kur mijiedarbojas daudzi vides, sociālie un ekonomiskie faktori. Bērnu aptaukošanās ir saistīta ar fiziskās, garīgās un sabiedrības veselības problēmām bērnībā un pieaugušā vecumā. |
| --- | --- |

1.2.

Mūsdienās bērnu liekais svars un aptaukošanās joprojām ir viena no galvenajām sabiedrības veselības problēmām ES valstīs, kur mijiedarbojas daudzi vides, sociālie un ekonomiskie faktori. Bērnu aptaukošanās ir saistīta ar fiziskās, garīgās un sabiedrības veselības problēmām bērnībā un pieaugušā vecumā.

| 1.3. | EESK norāda, ka ir jāsamazina bērnu sociālekonomiskā nevienlīdzība, jo tā ir tieši saistīta ar bērnu lieko svaru. Dažos gadījumos mājsaimniecībās ar zemākiem ienākumiem ir divreiz vairāk zēnu, meiteņu un pusaudžu, kuriem ir aptaukošanās. |
| --- | --- |

1.3.

EESK norāda, ka ir jāsamazina bērnu sociālekonomiskā nevienlīdzība, jo tā ir tieši saistīta ar bērnu lieko svaru. Dažos gadījumos mājsaimniecībās ar zemākiem ienākumiem ir divreiz vairāk zēnu, meiteņu un pusaudžu, kuriem ir aptaukošanās.

| 1.4. | EESK norāda, ka bērnu aptaukošanās jautājumā dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi kritēriji (saistībā ar dažādiem aspektiem, piemēram, komunikāciju, uzturvielu marķējumu, ilgtspējīgu fizisko aktivitāšu un uztura veicināšanu, vai ņemot vērā tādus jaunākos aspektus kā veselībai nekaitīga ekrānu izmantošana, vai psihoemocionālās veselības veicināšana), un mudina Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu uzņemties aktīvāku lomu šajā jomā un veicināt lielāku standartizāciju un efektīvāku regulējumu. |
| --- | --- |

1.4.

EESK norāda, ka bērnu aptaukošanās jautājumā dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi kritēriji (saistībā ar dažādiem aspektiem, piemēram, komunikāciju, uzturvielu marķējumu, ilgtspējīgu fizisko aktivitāšu un uztura veicināšanu, vai ņemot vērā tādus jaunākos aspektus kā veselībai nekaitīga ekrānu izmantošana, vai psihoemocionālās veselības veicināšana), un mudina Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu uzņemties aktīvāku lomu šajā jomā un veicināt lielāku standartizāciju un efektīvāku regulējumu.

| 1.5. | EESK ar bažām norāda, ka lielākā daļa valstu ierobežojumu attiecībā uz pārtikas produktu un bezalkoholisko dzērienu popularizēšanu un reklāmu bērniem ir pārāk vāji un pašreizējās brīvprātīgās pieejas nav pietiekamas, lai aizsargātu zēnus, meitenes un pusaudžus, un uzskata, ka PVO uzturvielu profilu varētu izmantot par pamatu, lai ierobežotu tādu produktu reklāmu, kuros ir augsts cukura, tauku vai sāls saturs, un ka ir svarīgi izmantot efektīvus pasākumus un labas prakses piemērus, kas gūti valstīs, kuras pierādījušas, ka konkrētās politikas, tostarp regulējums, ir bijis efektīvs, lai ierobežotu zēnu un meiteņu pakļaušanu audiovizuāliem komercpaziņojumiem par pārtiku un dzērieniem ar augstu sāls, cukura, tauku, piesātināto tauku vai transtaukskābju saturu, vienlaikus ievērojot bērniem paredzēto raidlaiku un nodrošinot, ka ikviena reklāma atbilst reklāmas patiesuma principam. Jāpatur prātā, ka PVO iesaka ierobežot visus attiecīgos bērniem paredzētas pārtikas reklāmas veidus. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ar bažām norāda, ka lielākā daļa valstu ierobežojumu attiecībā uz pārtikas produktu un bezalkoholisko dzērienu popularizēšanu un reklāmu bērniem ir pārāk vāji un pašreizējās brīvprātīgās pieejas nav pietiekamas, lai aizsargātu zēnus, meitenes un pusaudžus, un uzskata, ka PVO uzturvielu profilu varētu izmantot par pamatu, lai ierobežotu tādu produktu reklāmu, kuros ir augsts cukura, tauku vai sāls saturs, un ka ir svarīgi izmantot efektīvus pasākumus un labas prakses piemērus, kas gūti valstīs, kuras pierādījušas, ka konkrētās politikas, tostarp regulējums, ir bijis efektīvs, lai ierobežotu zēnu un meiteņu pakļaušanu audiovizuāliem komercpaziņojumiem par pārtiku un dzērieniem ar augstu sāls, cukura, tauku, piesātināto tauku vai transtaukskābju saturu, vienlaikus ievērojot bērniem paredzēto raidlaiku un nodrošinot, ka ikviena reklāma atbilst reklāmas patiesuma principam. Jāpatur prātā, ka PVO iesaka ierobežot visus attiecīgos bērniem paredzētas pārtikas reklāmas veidus.

| 1.6. | EESK arī aicina atjaunot ES 2014.–2020. gada rīcības plānu bērnu aptaukošanās mazināšanai, ņemot vērā šajā atzinumā izklāstītos priekšlikumus. |
| --- | --- |

1.6.

EESK arī aicina atjaunot ES 2014.–2020. gada rīcības plānu bērnu aptaukošanās mazināšanai, ņemot vērā šajā atzinumā izklāstītos priekšlikumus.

| 1.7. | EESK uzskata, ka šo mērķu īstenošanas nolūkā viens no svarīgākajiem pasākumiem ir palielināt tādu pārtikas produktu patēriņu, kas tiek uzskatīti par veselīga un ilgtspējīga uztura būtisku sastāvdaļu (svaigi, sezonāli un vietēji audzēti augļi un dārzeņi, pākšaugi, pilngraudu produkti un dzīvnieku olbaltumvielas, piemēram, zivis); Piemēram, uzsverot ES lauksaimniecības produktu popularizēšanas politiku, izstrādājot publiskos iepirkumus, kas veicina veselīgu un ilgtspējīgu uzturu, vai izmantojot fiskālos stimulus (piemēram, PVN atlaides) kā instrumentu šādu pārtikas produktu iegādes un patēriņa atbalstam u. c. Turklāt, ņemot vērā pieaugošās cenas un inflāciju, abi pasākumi varētu palīdzēt daudz vairāk ģimenēm, it īpaši visneaizsargātākajām, vieglāk piekļūt pilnvērtīgai un kvalitatīvai pārtikai. EESK arī mudina turpināt pārtikas produktu un dzērienu sastāva pārveidošanu un uzlabošanu Eiropas tirgū. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka šo mērķu īstenošanas nolūkā viens no svarīgākajiem pasākumiem ir palielināt tādu pārtikas produktu patēriņu, kas tiek uzskatīti par veselīga un ilgtspējīga uztura būtisku sastāvdaļu (svaigi, sezonāli un vietēji audzēti augļi un dārzeņi, pākšaugi, pilngraudu produkti un dzīvnieku olbaltumvielas, piemēram, zivis); Piemēram, uzsverot ES lauksaimniecības produktu popularizēšanas politiku, izstrādājot publiskos iepirkumus, kas veicina veselīgu un ilgtspējīgu uzturu, vai izmantojot fiskālos stimulus (piemēram, PVN atlaides) kā instrumentu šādu pārtikas produktu iegādes un patēriņa atbalstam u. c. Turklāt, ņemot vērā pieaugošās cenas un inflāciju, abi pasākumi varētu palīdzēt daudz vairāk ģimenēm, it īpaši visneaizsargātākajām, vieglāk piekļūt pilnvērtīgai un kvalitatīvai pārtikai. EESK arī mudina turpināt pārtikas produktu un dzērienu sastāva pārveidošanu un uzlabošanu Eiropas tirgū.

| 1.8. | EESK aicina nodrošināt ģimenēm vienkāršus rīkus, kas ļautu tām iegūt nepieciešamās zināšanas, lai izprastu bērnu aptaukošanās daudzfaktoru cēloņus un tās sekas uz veselību bērna un pieaugušo vecumā. EESK arī uzskata, ka ir svarīgi, lai visa sabiedrība veicinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) veselībai nekaitīgu izmantošanu un ievērotu jau pieņemtos ieteikumus. Pārmērīgais pie ekrāniem pavadītais laiks veicina mazkustīgu dzīvesveidu un pastiprinātu pakļautību tādu pārtikas produktu un dzērienu reklāmai, kuros ir daudz cukura, tauku un sāls, kā arī apdraud zēnu, meiteņu un pusaudžu garīgo veselību. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina nodrošināt ģimenēm vienkāršus rīkus, kas ļautu tām iegūt nepieciešamās zināšanas, lai izprastu bērnu aptaukošanās daudzfaktoru cēloņus un tās sekas uz veselību bērna un pieaugušo vecumā. EESK arī uzskata, ka ir svarīgi, lai visa sabiedrība veicinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) veselībai nekaitīgu izmantošanu un ievērotu jau pieņemtos ieteikumus. Pārmērīgais pie ekrāniem pavadītais laiks veicina mazkustīgu dzīvesveidu un pastiprinātu pakļautību tādu pārtikas produktu un dzērienu reklāmai, kuros ir daudz cukura, tauku un sāls, kā arī apdraud zēnu, meiteņu un pusaudžu garīgo veselību.

| 1.9. | EESK aicina panākt, lai izglītības iestādes kļūtu par fiziskās aktivitātes, veselīga uztura un psihoemocionālās veselības virzītājspēku. Izglītības iestādes ir arī ideāla vide, kur popularizēt veselīgu dzīvesveidu un ar pozitīvu attieksmi risināt bērnu aptaukošanās jautājumu, neradot sociālo stigmatizāciju vai noraidošu attieksmi pret konkrētiem stereotipiem par ķermeni. Lai to panāktu, Komiteja uzskata, ka viens no pasākumiem ir pašreizējo mācību programmu pārveidošana, palielinot fiziskajām aktivitātēm paredzēto laiku, kā arī ieguldījums izglītojošos pasākumos par pārtiku un uzturu. Skolu ēdnīcas ir būtisks elements zēnu, meiteņu un pusaudžu veselīga uztura paradumu veicināšanā, tāpēc Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi veicināt ēdnīcu pieejamību visos izglītības posmos un nodrošināt, ka tajās tiek piedāvāts veselīgs, līdzsvarots un kvalitatīvs uzturs. Komiteja arī norāda, ka lielāks uzsvars būtu jāliek uz to, lai īstenotu Eiropas Savienības programmu skolu apgādei ar augļiem, dārzeņiem un piena produktiem un veicinātu pusdienu dotāciju piešķiršanu bērniem, kuriem ir nelabvēlīgāki dzīves apstākļi. |
| --- | --- |

1.9.

EESK aicina panākt, lai izglītības iestādes kļūtu par fiziskās aktivitātes, veselīga uztura un psihoemocionālās veselības virzītājspēku. Izglītības iestādes ir arī ideāla vide, kur popularizēt veselīgu dzīvesveidu un ar pozitīvu attieksmi risināt bērnu aptaukošanās jautājumu, neradot sociālo stigmatizāciju vai noraidošu attieksmi pret konkrētiem stereotipiem par ķermeni. Lai to panāktu, Komiteja uzskata, ka viens no pasākumiem ir pašreizējo mācību programmu pārveidošana, palielinot fiziskajām aktivitātēm paredzēto laiku, kā arī ieguldījums izglītojošos pasākumos par pārtiku un uzturu. Skolu ēdnīcas ir būtisks elements zēnu, meiteņu un pusaudžu veselīga uztura paradumu veicināšanā, tāpēc Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi veicināt ēdnīcu pieejamību visos izglītības posmos un nodrošināt, ka tajās tiek piedāvāts veselīgs, līdzsvarots un kvalitatīvs uzturs. Komiteja arī norāda, ka lielāks uzsvars būtu jāliek uz to, lai īstenotu Eiropas Savienības programmu skolu apgādei ar augļiem, dārzeņiem un piena produktiem un veicinātu pusdienu dotāciju piešķiršanu bērniem, kuriem ir nelabvēlīgāki dzīves apstākļi.

| 1.10. | EESK mudina dalībvalstis paplašināt un uzlabot publiskās telpas un infrastruktūru tā, lai veicinātu un atvieglotu aktīvu mobilitāti, it īpaši teritorijās, kas atrodas ap skolu vai maršrutos uz skolām. Komiteja arī uzskata, ka ir jāveido bērniem un pusaudžiem pieejama, droša un draudzīga pilsētvide ar sporta laukumiem, rotaļu laukumiem un zaļajām zonām. |
| --- | --- |

1.10.

EESK mudina dalībvalstis paplašināt un uzlabot publiskās telpas un infrastruktūru tā, lai veicinātu un atvieglotu aktīvu mobilitāti, it īpaši teritorijās, kas atrodas ap skolu vai maršrutos uz skolām. Komiteja arī uzskata, ka ir jāveido bērniem un pusaudžiem pieejama, droša un draudzīga pilsētvide ar sporta laukumiem, rotaļu laukumiem un zaļajām zonām.

| 1.11. | EESK ierosina izmantot digitālo vidi kā veselīga dzīvesveida, attiecību un uzvedības veicinātāju. Šajā ziņā EESK atkārtoti aicina veidot vizuālas reklāmas kampaņas, kas balstītas uz bērniem paredzētām pozitīvām sociālās reklāmas kampaņām, kas mudinātu izvēlēties veselīgāku pārtiku un uzturu, aktīvu dzīvesveidu un veselībai nekaitīgu ekrānu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.11.

EESK ierosina izmantot digitālo vidi kā veselīga dzīvesveida, attiecību un uzvedības veicinātāju. Šajā ziņā EESK atkārtoti aicina veidot vizuālas reklāmas kampaņas, kas balstītas uz bērniem paredzētām pozitīvām sociālās reklāmas kampaņām, kas mudinātu izvēlēties veselīgāku pārtiku un uzturu, aktīvu dzīvesveidu un veselībai nekaitīgu ekrānu izmantošanu.

| 1.12. | EESK atgādina par ieteikumiem, kas formulēti novērtējumā par ES skolu ēdināšanas programmu (1), atzinumos par veselīgu un ilgtspējīgu uzturu un stratēģiju “No lauka līdz galdam” un aicina Komisiju nākamajā ilgtspējīgu pārtikas sistēmu regulējumā iekļaut pasākumus bērnu aptaukošanās problēmas novēršanai, piemēram, saistībā ar marķēšanu un publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

1.12.

EESK atgādina par ieteikumiem, kas formulēti novērtējumā par ES skolu ēdināšanas programmu (1

| 1.13. | Kā jau norādīts citos atzinumos, EESK ir arī pārliecināta, ka demokrātiskas inovācijas, piemēram, pārtikas politikas padomes un līdzdalības pieeju veicināšana, palīdz uzlabot pārtikas politikas veidošanas kvalitāti un leģitimitāti. Komiteja mudina Eiropas līmenī izveidot tādu instrumentu kā Eiropas Pārtikas politikas padome. |
| --- | --- |

1.13.

Kā jau norādīts citos atzinumos, EESK ir arī pārliecināta, ka demokrātiskas inovācijas, piemēram, pārtikas politikas padomes un līdzdalības pieeju veicināšana, palīdz uzlabot pārtikas politikas veidošanas kvalitāti un leģitimitāti. Komiteja mudina Eiropas līmenī izveidot tādu instrumentu kā Eiropas Pārtikas politikas padome.

| 1.14. | Īsāk sakot, EESK ir apņēmusies visaptveroši risināt aptaukošanās problēmu, aplūkojot ne tikai veselīgu dzīvesveida maiņu, bet arī visus tās sociālos faktorus, un iesaka veicināt valsts stratēģijas, lai bez jebkādas diskriminācijas nodrošinātu vispārēju piekļuvi veselīgai pārtikai, fiziskām aktivitātēm un sportam, kvalitatīvai atpūtai un psihoemocionālai labklājībai. |
| --- | --- |

1.14.

Īsāk sakot, EESK ir apņēmusies visaptveroši risināt aptaukošanās problēmu, aplūkojot ne tikai veselīgu dzīvesveida maiņu, bet arī visus tās sociālos faktorus, un iesaka veicināt valsts stratēģijas, lai bez jebkādas diskriminācijas nodrošinātu vispārēju piekļuvi veselīgai pārtikai, fiziskām aktivitātēm un sportam, kvalitatīvai atpūtai un psihoemocionālai labklājībai.

2.   Veselība visu politikas pasākumu centrā

Veselība visu politikas pasākumu centrā

| 2.1. | Veselība ir pamattiesības (2), kā arī priekšnoteikums mūsu sabiedrības un ekonomikas pienācīgai darbībai. Turklāt bērniem augt laimīgiem un veseliem, pilnvērtīgi attīstīt savu potenciālu ir tiesības, kas nostiprinātas ANO Konvencijā par bērna tiesībām (3). EESK atbalsta Eiropas Komisijas popularizēto pieeju “Viena veselība”, kas ir integrēta pieeja ar mērķi ilgtspējīgi līdzsvarot un optimizēt cilvēku veselību. |
| --- | --- |

2.1.

Veselība ir pamattiesības (2

3

| 2.2. | Bērnu aptaukošanās problēmas risināšana ir ļoti svarīga, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, it īpaši 3. ilgtspējīgas attīstības mērķi, kas paredz nodrošināt veselīgu dzīvi un veicināt labklājību visiem visos vecuma posmos, kā arī uzlabot visu Eiropas iedzīvotāju veselības stāvokli nākotnē. Zinātniskie dati liecina, ka aptaukošanās novēršana kritiskos dzīves posmos, piemēram, agrīnā dzīves posmā un pusaudžu vecumā, visticamāk, dos vislielāko labumu veselībai, mazinās ar to saistītās izmaksas, kā arī sniegs vislielākās cerības pārtraukt aptaukošanās un uztura nevienlīdzības ciklu paaudžu starpā. |
| --- | --- |

2.2.

Bērnu aptaukošanās problēmas risināšana ir ļoti svarīga, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, it īpaši 3. ilgtspējīgas attīstības mērķi, kas paredz nodrošināt veselīgu dzīvi un veicināt labklājību visiem visos vecuma posmos, kā arī uzlabot visu Eiropas iedzīvotāju veselības stāvokli nākotnē. Zinātniskie dati liecina, ka aptaukošanās novēršana kritiskos dzīves posmos, piemēram, agrīnā dzīves posmā un pusaudžu vecumā, visticamāk, dos vislielāko labumu veselībai, mazinās ar to saistītās izmaksas, kā arī sniegs vislielākās cerības pārtraukt aptaukošanās un uztura nevienlīdzības ciklu paaudžu starpā.

| 2.3. | Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē nākamās prezidentvalsts Spānijas lūgumu izstrādāt EESK izpētes atzinumu par iespējamiem pasākumiem bērnu aptaukošanās mazināšanai. Tā turpina ES iestāžu un Eiropas Savienības valstu valdību tendenci formulēt un izstrādāt stratēģijas, kuru mērķis ir ierobežot un novērst bērnu aptaukošanos un lieko svaru:






  i) | ES stratēģijā par bērna tiesībām (4) ir atzīts, ka veselīgs uzturs kopā ar fiziskām aktivitātēm ir būtisks bērnu pilnvērtīgai fiziskai un garīgai attīstībai. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē nākamās prezidentvalsts Spānijas lūgumu izstrādāt EESK izpētes atzinumu par iespējamiem pasākumiem bērnu aptaukošanās mazināšanai. Tā turpina ES iestāžu un Eiropas Savienības valstu valdību tendenci formulēt un izstrādāt stratēģijas, kuru mērķis ir ierobežot un novērst bērnu aptaukošanos un lieko svaru:

i)

ES stratēģijā par bērna tiesībām (4) ir atzīts, ka veselīgs uzturs kopā ar fiziskām aktivitātēm ir būtisks bērnu pilnvērtīgai fiziskai un garīgai attīstībai.

4

| ii) | Iniciatīvā “Eiropas Garantija bērniem”, kuras mērķis ir izvirzīt bērnu un pusaudžu tiesības ES politikas veidošanas centrā, bērnu aptaukošanās ir viens no aspektiem, kas būtu jāiekļauj valstu plānos. |
| --- | --- |

ii)

Iniciatīvā “Eiropas Garantija bērniem”, kuras mērķis ir izvirzīt bērnu un pusaudžu tiesības ES politikas veidošanas centrā, bērnu aptaukošanās ir viens no aspektiem, kas būtu jāiekļauj valstu plānos.

| iii) | Šis atzinums ir arī turpinājums Eiropas stratēģijai par uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos (2007), 2017. gada Baltajai grāmatai par aptaukošanos un ES Rīcības plānam bērnu aptaukošanās mazināšanai 2014.–2020. gadam (5) – iniciatīvām, kuru mērķis, tāpat kā šajā ziņojumā, ir apturēt liekā svara un aptaukošanās pieaugumu bērnu un pusaudžu (0–18 gadi) vidū. Šajā sakarā EESK aicina atjaunināt ES Rīcības plānu bērnu aptaukošanās mazināšanai 2014.–2020. gadam. |
| --- | --- |

iii)

Šis atzinums ir arī turpinājums Eiropas stratēģijai par uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos (2007), 2017. gada Baltajai grāmatai par aptaukošanos un ES Rīcības plānam bērnu aptaukošanās mazināšanai 2014.–2020. gadam (5) – iniciatīvām, kuru mērķis, tāpat kā šajā ziņojumā, ir apturēt liekā svara un aptaukošanās pieaugumu bērnu un pusaudžu (0–18 gadi) vidū. Šajā sakarā EESK aicina atjaunināt ES Rīcības plānu bērnu aptaukošanās mazināšanai 2014.–2020. gadam.

5

3.   Bērnu aptaukošanās Eiropā: pašreizējais stāvoklis

Bērnu aptaukošanās Eiropā: pašreizējais stāvoklis

| 3.1. | Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) (6) datiem aptaukošanās ir sarežģīta, daudzfaktoru neinfekcioza slimība, ko raksturo pārmērīga tauku slāņa palielināšanās, kas var kaitēt veselībai. Aptaukošanās ir arī riska faktors citu neinfekcijas slimību (NIS), piemēram, sirds un asinsvadu slimību, vielmaiņas slimību, osteoartikulāro slimību un vēža (7), attīstībai, garīgās veselības traucējumiem un zemākai dzīves kvalitātei, kas savukārt samazina paredzamo mūža ilgumu un palielina priekšlaicīgas miršanas risku. Šādas sekas galu galā būtiski palielina valstu veselības aprūpes izdevumus, kā arī citus individuālos, sociālos un ekonomiskos izdevumus. |
| --- | --- |

3.1.

Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) (6

7

| 3.2. | Mūsdienās bērnu liekais svars un aptaukošanās joprojām ir viena no galvenajām sabiedrības veselības problēmām ES valstīs. PVO Eiropas Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīvas pētījuma piektajā kārtā (no 2018. līdz 2020. gadam) (8) 29 % bērnu vecumā no 7 līdz 9 gadiem 33 iesaistītajās valstīs bija pārmērīgs svars (9) un 12 % – aptaukošanās. Sadalījumā pēc dzimuma zēniem bija nedaudz augstāki rādītāji nekā meitenēm (31 % pret 28 % aptaukošanās gadījumā un 14 % pret 10 % aptaukošanās gadījumā). |
| --- | --- |

3.2.

Mūsdienās bērnu liekais svars un aptaukošanās joprojām ir viena no galvenajām sabiedrības veselības problēmām ES valstīs. PVO Eiropas Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīvas pētījuma piektajā kārtā (no 2018. līdz 2020. gadam) (8

9

| 3.3. | EESK norāda, ka Covid-19 pandēmija varēja saasināt bērnu aptaukošanās problēmu. Arvien vairāk pierādījumu liecina, ka Covid-19 pandēmija, iespējams, ir pasliktinājusi bērnu, īpaši visneaizsargātākajos apstākļos esošo bērnu aptaukošanās rādītājus (10). |
| --- | --- |

3.3.

EESK norāda, ka Covid-19 pandēmija varēja saasināt bērnu aptaukošanās problēmu. Arvien vairāk pierādījumu liecina, ka Covid-19 pandēmija, iespējams, ir pasliktinājusi bērnu, īpaši visneaizsargātākajos apstākļos esošo bērnu aptaukošanās rādītājus (10

| 3.4. | EESK norāda, ka bērnu aptaukošanās jautājumā dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi kritēriji (saistībā ar dažādiem aspektiem, piemēram, komunikāciju, uzturvielu marķējumu, ilgtspējīgu fizisko aktivitāšu un uztura veicināšanu, vai ņemot vērā tādus jaunākos aspektus kā veselībai nekaitīga ekrānu izmantošana, vai psihoemocionālās veselības veicināšana), un mudina Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu uzņemties aktīvāku lomu šajā jomā un veicināt lielāku standartizāciju un efektīvāku regulējumu. |
| --- | --- |

3.4.

EESK norāda, ka bērnu aptaukošanās jautājumā dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi kritēriji (saistībā ar dažādiem aspektiem, piemēram, komunikāciju, uzturvielu marķējumu, ilgtspējīgu fizisko aktivitāšu un uztura veicināšanu, vai ņemot vērā tādus jaunākos aspektus kā veselībai nekaitīga ekrānu izmantošana, vai psihoemocionālās veselības veicināšana), un mudina Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu uzņemties aktīvāku lomu šajā jomā un veicināt lielāku standartizāciju un efektīvāku regulējumu.

4.   Noteicošie bērnu aptaukošanās faktori

Noteicošie bērnu aptaukošanās faktori

Aptaukošanos nevar izskaidrot ar vienu cēloni, bet tā ir vairāku faktoru sarežģītas mijiedarbības rezultāts (11). Tās rašanos ietekmē individuālie aspekti (bioloģiskie/ģenētiskie, fizioloģiskie un ar dzīvesveidu saistītie), kā arī vides aspekti (ietekme, ko rada dažādas vides, kurās cilvēks attīstās: ģimene, skola, sabiedrība), psihosociālie (izglītības līmenis vai sociālais slānis) un ekonomiskie aspekti (ģimenes ienākumu līmenis (12)).

11

12

| 4.1. | Psihosociālie aspekti un ekonomiskie resursi ir pakļauti sociālajiem modeļiem, var padarīt ģimenes ar zemiem ienākumiem neaizsargātākas pret kaitīgu vides iedarbību visos dzīves posmos un radīt kumulatīvu ietekmi dzīves laikā. |
| --- | --- |

4.1.

Psihosociālie aspekti un ekonomiskie resursi ir pakļauti sociālajiem modeļiem, var padarīt ģimenes ar zemiem ienākumiem neaizsargātākas pret kaitīgu vides iedarbību visos dzīves posmos un radīt kumulatīvu ietekmi dzīves laikā.

| 4.2. | Ir pietiekami daudz apliecinājumu un pierādījumu, ka neveselīga ķermeņa svara un uztura aspektu iedarbībai pirms bērna ieņemšanas un grūtniecības laikā ir svarīga nozīme ķermeņa uzbūves plānošanā agrīnā vecumā un uzņēmībā pret aptaukošanos. |
| --- | --- |

4.2.

Ir pietiekami daudz apliecinājumu un pierādījumu, ka neveselīga ķermeņa svara un uztura aspektu iedarbībai pirms bērna ieņemšanas un grūtniecības laikā ir svarīga nozīme ķermeņa uzbūves plānošanā agrīnā vecumā un uzņēmībā pret aptaukošanos.

| 4.3. | Sociālekonomiskā nevienlīdzība bērnībā, ko pastiprināja pandēmija, inflācijas pieaugums un ekonomikas krīze, ir tieši saistīta arī ar bērnu lieko svaru, jo dažos gadījumos aptaukojušos bērnu īpatsvars ir divreiz lielāks mājsaimniecībās ar zemākiem ienākumiem, jo tajās ir atšķirīgs dzīvesveids salīdzinājumā ar mājsaimniecībām ar augstākiem ienākumiem. |
| --- | --- |

4.3.

Sociālekonomiskā nevienlīdzība

| 4.4. | Fiziskās aktivitātes ir mūža veselības pīlārs. Fiziskās aktivitātes ir arī svarīgs aspekts bērnu aptaukošanās un agrīno metabolisma riska faktoru profilaksē un ārstēšanā (13), kā arī būtisks komponents kognitīvo, motorisko un sociālo pamatprasmju attīstībai. Tomēr 81 % 11–17 gadus vecu jauniešu nav pietiekami fiziski aktīvi (14). Pirms pandēmijas tikai viens no septiņiem 15 gadus veciem bērniem PVO Eiropas reģionā (14 %) ziņoja, ka katru dienu vismaz vienu stundu nodarbojas ar mērenām vai intensīvām fiziskajām aktivitātēm (15). Tāpat 2014. gadā tikai 25 % 15 gadus vecu zēnu un 15 % tāda paša vecuma meiteņu sasniedza ieteicamo fizisko aktivitāšu līmeni (16). |
| --- | --- |

4.4.

Fiziskās aktivitātes

13

14

15

16

| 4.5. | Nesabalansēts uzturs, kurā tiek patērēts daudz pārtikas produktu un dzērienu ar augstu tauku, cukura un sāls saturu, ir saistīts ar augstāku aptaukošanās līmeni, kā arī sliktāku vispārējo veselību. No otras puses, paradumi, kas orientēti uz tādiem diētas modeļiem kā Vidusjūras, Atlantijas okeāna vai Ziemeļvalstu diētas vai vienkārši diētas, kurās dominē svaiga un augu izcelsmes pārtika, ir saistīti ar labākiem veselības rādītājiem (17) (18). Saskaņā ar jaunāko Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīvas aptaujas kārtu (19) mazāk nekā puse (43 %) 6–9 gadus vecu bērnu Eiropas reģionā ikdienā lieto svaigus augļus. Turklāt 7 % no viņiem nekad neēd augļus vai ēd tos retāk nekā reizi nedēļā. Attiecībā uz dārzeņu patēriņu tikai trešdaļa (34 %) 6–9 gadus veco bērnu ēd dārzeņus katru dienu. |
| --- | --- |

4.5.

Nesabalansēts uzturs

17

18

19

| 4.6. | No ekonomiskā un sociālā viedokļa EESK arī norāda, ka pārtikas preču cenu pieaugums pasaulē ietekmē patēriņa cenas ES, tādējādi ietekmējot Eiropas ģimeņu, bērnu un pusaudžu, jo īpaši visneaizsargātāko iedzīvotāju, iepirkšanās un ēšanas paradumus. |
| --- | --- |

4.6.

No ekonomiskā un sociālā viedokļa EESK arī norāda, ka pārtikas preču cenu pieaugums

| 4.7. | Emocionālā labsajūta un aptaukošanās ir cieši saistītas. No vienas puses, tas tā ir tāpēc, ka emocionālā labsajūta ir ļoti svarīga, lai novērstu bērnu aptaukošanos. No otras puses – bērnu aptaukošanās palielina diskriminācijas, stigmatizācijas un iebiedēšanas iespējamību un tādējādi ietekmē bērnu emocionālo labklājību. |
| --- | --- |

4.7.

Emocionālā labsajūta

| 4.8. | Ir atklāts, ka pārmērīgs pie ekrāniem pavadītais laiks ir viens no aspektiem, kas rada lieko svaru/aptaukošanos (20), (21) un ir saistīts ar to, un, lai gan starptautisko organizāciju un valsts aģentūru ieteikumi paredz, ka maksimālais pie ekrāniem pavadītais laiks nedrīkst pārsniegt 120 minūtes dienā, šķiet, ka Eiropas bērni un pusaudži to neievēro (22). |
| --- | --- |

4.8.

Ir atklāts, ka pārmērīgs pie ekrāniem pavadītais laiks

20

21

22

5.   Ieteicamā rīcība

Ieteicamā rīcība

| 5.1. | Lai risinātu bērnu aptaukošanās problēmu, ir jāņem vērā dzīves cikla perspektīva un vienlaikus jāreaģē uz tās daudzajiem cēloņiem. EESK ierosina vispusīgu un līdzdalīgu pieeju. Lai samazinātu aptaukošanos un lieko svaru Eiropas bērniem un pusaudžiem, ir nepieciešama visu (23) – valdību, privātā/uzņēmējdarbības sektora, plašsaziņas līdzekļu, izglītības un veselības aprūpes iestāžu un ģimeņu – sadarbība un apņemšanās. Turklāt šī visaptverošā reakcija jābalsta uz pozitīvu perspektīvu bez stigmatizācijas. |
| --- | --- |

5.1.

Lai risinātu bērnu aptaukošanās problēmu, ir jāņem vērā dzīves cikla perspektīva un vienlaikus jāreaģē uz tās daudzajiem cēloņiem. EESK ierosina vispusīgu un līdzdalīgu pieeju. Lai samazinātu aptaukošanos un lieko svaru Eiropas bērniem un pusaudžiem, ir nepieciešama visu (23

| 5.2. | EESK aicina atjaunot 2014.–2020. gada ES rīcības plānu bērnu aptaukošanās mazināšanai, kurā būtu jāizvirza šādi mērķi: sekmēt pareizu uzturu, veicināt fiziskās aktivitātes, sekmēt veselīgu izglītības un sociālo vidi, nodrošināt veselības aprūpi, aizsargāt visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, veicināt un sekmēt sociālo atbildību par veselību darījumdarbībā un reklāmā, kā arī veicināt sinerģiju starp dažādām valsts pārvaldes iestādēm, un iesaka īstenot pasākumus, kuri – kopumā un starpnozaru līmenī – veicinātu labvēlīgas pārmaiņas vidē, kurā dzīvo un aug zēni, meitenes un pusaudži. |
| --- | --- |

5.2.

EESK aicina atjaunot 2014.–2020. gada ES rīcības plānu bērnu aptaukošanās mazināšanai, kurā būtu jāizvirza šādi mērķi: sekmēt pareizu uzturu, veicināt fiziskās aktivitātes, sekmēt veselīgu izglītības un sociālo vidi, nodrošināt veselības aprūpi, aizsargāt visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, veicināt un sekmēt sociālo atbildību par veselību darījumdarbībā un reklāmā, kā arī veicināt sinerģiju starp dažādām valsts pārvaldes iestādēm, un iesaka īstenot pasākumus, kuri – kopumā un starpnozaru līmenī – veicinātu labvēlīgas pārmaiņas vidē, kurā dzīvo un aug zēni, meitenes un pusaudži.

| 5.3. | EESK atgādina par ieteikumiem, kas formulēti novērtējumā par ES skolu ēdināšanas programmu (24), atzinumos par veselīgu un ilgtspējīgu uzturu un stratēģiju “No lauka līdz galdam” un aicina Komisiju nākamajā ilgtspējīgu pārtikas sistēmu regulējumā iekļaut pasākumus bērnu aptaukošanās problēmas novēršanai, piemēram, saistībā ar marķēšanu un publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

5.3.

EESK atgādina par ieteikumiem, kas formulēti novērtējumā par ES skolu ēdināšanas programmu (24

| 5.4. | EESK vēlreiz uzsver, ka ir svarīgi stiprināt pārtikas demokrātiju, un, kā jau norādīts citos atzinumos, ir pārliecināta, ka demokrātiskas inovācijas, piemēram, pārtikas politikas padomes un līdzdalības pieeju veicināšana, palīdz uzlabot pārtikas politikas veidošanas kvalitāti un leģitimitāti. Komiteja mudina Eiropas līmenī izveidot tādu instrumentu kā Eiropas Pārtikas politikas padome. |
| --- | --- |

5.4.

EESK vēlreiz uzsver, ka ir svarīgi stiprināt pārtikas demokrātiju, un, kā jau norādīts citos atzinumos, ir pārliecināta, ka demokrātiskas inovācijas, piemēram, pārtikas politikas padomes un līdzdalības pieeju veicināšana, palīdz uzlabot pārtikas politikas veidošanas kvalitāti un leģitimitāti. Komiteja mudina Eiropas līmenī izveidot tādu instrumentu kā Eiropas Pārtikas politikas padome.

5.5.   Makrosociālā vide

Makrosociālā vide

| 5.5.1. | Šajā saistībā EESK rosina saskaņot kopīgu rīcību, lai radītu sociālo ekosistēmu, kas veicina kultūras pārmaiņas, kuras palīdzēs mazināt nevienlīdzību un stiprināt veselīgāku dzīvesveidu. |
| --- | --- |

5.5.1.

Šajā saistībā EESK rosina saskaņot kopīgu rīcību, lai radītu sociālo ekosistēmu, kas veicina kultūras pārmaiņas, kuras palīdzēs mazināt nevienlīdzību un stiprināt veselīgāku dzīvesveidu.

| 5.5.2. | EESK atkārtoti aicina izstrādāt pasākumus, lai palielinātu publisko sistēmu spēju novērst un risināt īpaši neaizsargātas situācijas, kas kavē veselīga dzīvesveida ievērošanu. |
| --- | --- |

5.5.2.

EESK atkārtoti aicina izstrādāt pasākumus, lai palielinātu publisko sistēmu spēju novērst un risināt īpaši neaizsargātas situācijas, kas kavē veselīga dzīvesveida ievērošanu.

| 5.5.3. | EESK uzsver, ka jāpanāk progress sociālo pasākumu jomā, lai veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru un kopīgu atbildību ģimenē, kā arī lai ģimenēm būtu pieejamas veselīgas aktivitātes un tās varētu vairāk laika veltīt šādām aktivitātēm. |
| --- | --- |

5.5.3.

EESK uzsver, ka jāpanāk progress sociālo pasākumu jomā, lai veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru un kopīgu atbildību ģimenē, kā arī lai ģimenēm būtu pieejamas veselīgas aktivitātes un tās varētu vairāk laika veltīt šādām aktivitātēm.

| 5.5.4. | EESK iesaka veicināt publiskas stratēģijas, kas garantē sporta objektu pieejamību bez jebkādas diskriminācijas un palīdz nodarboties ar fiziskām aktivitātēm. EESK iesaka novērst dzimumu un sociālo plaisu, kas saistīta ar sportu un fiziskām aktivitātēm, nodrošinot iekļaujošu vidi un veicinot piedāvājuma daudzveidību. |
| --- | --- |

5.5.4.

EESK iesaka veicināt publiskas stratēģijas, kas garantē sporta objektu pieejamību bez jebkādas diskriminācijas un palīdz nodarboties ar fiziskām aktivitātēm. EESK iesaka novērst dzimumu un sociālo plaisu, kas saistīta ar sportu un fiziskām aktivitātēm, nodrošinot iekļaujošu vidi un veicinot piedāvājuma daudzveidību.

| 5.5.5. | EESK uzskata, ka valsts pārvaldes iestādēm, izstrādājot, īstenojot un uzraugot tiesību aktus un politiku visās politikas jomās, būtu jāpastiprina cīņa pret aptaukošanos, ņemot vērā aspektus, kas veicina liekā svara un aptaukošanās veidošanos. |
| --- | --- |

5.5.5.

EESK uzskata, ka valsts pārvaldes iestādēm, izstrādājot, īstenojot un uzraugot tiesību aktus un politiku visās politikas jomās, būtu jāpastiprina cīņa pret aptaukošanos, ņemot vērā aspektus, kas veicina liekā svara un aptaukošanās veidošanos.

| 5.5.6. | EESK ar bažām norāda, ka lielākā daļa valstu ierobežojumu attiecībā uz pārtikas produktu un bezalkoholisko dzērienu popularizēšanu un reklāmu bērniem ir pārāk vāji un pašreizējās brīvprātīgās pieejas nav pietiekamas, lai aizsargātu zēnus, meitenes un pusaudžus, un uzskata, ka PVO uzturvielu profilu varētu izmantot par pamatu, lai ierobežotu tādu produktu reklāmu, kuros ir augsts cukura, tauku vai sāls saturs, un ka ir svarīgi izmantot efektīvus pasākumus un labas prakses piemērus, kas gūti valstīs, kuras pierādījušas, ka konkrētās politikas, tostarp regulējums, ir bijis efektīvs, lai ierobežotu zēnu un meiteņu pakļaušanu audiovizuāliem komercpaziņojumiem par pārtiku un dzērieniem ar augstu sāls, cukura, tauku, piesātināto tauku vai transtaukskābju saturu, vienlaikus ievērojot bērniem paredzēto raidlaiku un nodrošinot, ka ikviena reklāma atbilst reklāmas patiesuma principam. Jāpatur prātā, ka PVO iesaka ierobežot visus attiecīgos bērniem paredzētas pārtikas reklāmas veidus. |
| --- | --- |

5.5.6.

EESK ar bažām norāda, ka lielākā daļa valstu ierobežojumu attiecībā uz pārtikas produktu un bezalkoholisko dzērienu popularizēšanu un reklāmu bērniem ir pārāk vāji un pašreizējās brīvprātīgās pieejas nav pietiekamas, lai aizsargātu zēnus, meitenes un pusaudžus, un uzskata, ka PVO uzturvielu profilu varētu izmantot par pamatu, lai ierobežotu tādu produktu reklāmu, kuros ir augsts cukura, tauku vai sāls saturs, un ka ir svarīgi izmantot efektīvus pasākumus un labas prakses piemērus, kas gūti valstīs, kuras pierādījušas, ka konkrētās politikas, tostarp regulējums, ir bijis efektīvs, lai ierobežotu zēnu un meiteņu pakļaušanu audiovizuāliem komercpaziņojumiem par pārtiku un dzērieniem ar augstu sāls, cukura, tauku, piesātināto tauku vai transtaukskābju saturu, vienlaikus ievērojot bērniem paredzēto raidlaiku un nodrošinot, ka ikviena reklāma atbilst reklāmas patiesuma principam. Jāpatur prātā, ka PVO iesaka ierobežot visus attiecīgos bērniem paredzētas pārtikas reklāmas veidus.

| 5.5.7. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai iestādes palielināt tādu pārtikas produktu patēriņu, kas tiek uzskatīti par veselīga un ilgtspējīga uztura būtisku sastāvdaļu (svaigi, sezonāli un vietēji audzēti augļi un dārzeņi, pākšaugi, pilngraudu produkti un dzīvnieku olbaltumvielas, piemēram, zivis). Piemēram, uzsverot ES lauksaimniecības produktu popularizēšanas politiku, izstrādājot publiskos iepirkumus, kas veicina veselīgu un ilgtspējīgu uzturu, vai izmantojot fiskālos stimulus (piemēram, PVN atlaides) kā instrumentu šādu pārtikas produktu iegādes un patēriņa atbalstam u.c. |
| --- | --- |

5.5.7.

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai iestādes palielināt tādu pārtikas produktu patēriņu, kas tiek uzskatīti par veselīga un ilgtspējīga uztura būtisku sastāvdaļu (svaigi, sezonāli un vietēji audzēti augļi un dārzeņi, pākšaugi, pilngraudu produkti un dzīvnieku olbaltumvielas, piemēram, zivis). Piemēram, uzsverot ES lauksaimniecības produktu popularizēšanas politiku, izstrādājot publiskos iepirkumus, kas veicina veselīgu un ilgtspējīgu uzturu, vai izmantojot fiskālos stimulus (piemēram, PVN atlaides) kā instrumentu šādu pārtikas produktu iegādes un patēriņa atbalstam u.c.

| 5.5.8. | EESK arī mudina dalībvalstis un pārtikas apritē iesaistītos uzņēmējus veicināt produktu sastāva uzlabošanu kā līdzekli, kas veicinātu veselīgāku uzturu. Ja nav brīvprātīga samazinājuma atsevišķās kritiski svarīgās uzturvielās, valdībām būtu jāapsver papildu stimuli un pasākumi, tostarp progresīvi nodokļu pasākumi atkarībā no attiecīgās uzturvielas satura. |
| --- | --- |

5.5.8.

EESK arī mudina dalībvalstis un pārtikas apritē iesaistītos uzņēmējus veicināt produktu sastāva uzlabošanu kā līdzekli, kas veicinātu veselīgāku uzturu. Ja nav brīvprātīga samazinājuma atsevišķās kritiski svarīgās uzturvielās, valdībām būtu jāapsver papildu stimuli un pasākumi, tostarp progresīvi nodokļu pasākumi atkarībā no attiecīgās uzturvielas satura.

| 5.5.9. | EESK uzskata, ka publiskās pārvaldes iestādēm savas kompetences ietvaros ir jānodrošina bezmaksas dzeramā ūdens pieejamība, izveidojot dzeramā ūdens krānus, kuru atrašanās vieta būtu pienācīgi norādīta sabiedriskās vietās, izglītības iestādēs, brīvā laika pavadīšanas un izklaides vietās, sporta un atpūtas zonās. |
| --- | --- |

5.5.9.

EESK uzskata, ka publiskās pārvaldes iestādēm savas kompetences ietvaros ir jānodrošina bezmaksas dzeramā ūdens pieejamība, izveidojot dzeramā ūdens krānus, kuru atrašanās vieta būtu pienācīgi norādīta sabiedriskās vietās, izglītības iestādēs, brīvā laika pavadīšanas un izklaides vietās, sporta un atpūtas zonās.

| 5.5.10. | EESK uzskata, ka pētījumi par liekā svara un aptaukošanās noteicošajiem faktoriem, kā arī par tiem iegūto zināšanu uzkrāšana un izplatīšana ir jāveicina kā stratēģisks elements koordinētai rīcībai veselības jomā. |
| --- | --- |

5.5.10.

EESK uzskata, ka pētījumi par liekā svara un aptaukošanās noteicošajiem faktoriem, kā arī par tiem iegūto zināšanu uzkrāšana un izplatīšana ir jāveicina kā stratēģisks elements koordinētai rīcībai veselības jomā.

| 5.5.11. | Attiecībā uz pieprasījumu EESK atkārtoti uzsver, ka valsts politikai būtu jāļauj patērētājiem izvēlēties veselīgāku uzturu, izglītojot un informējot, izmantojot vienkāršas un tiešas izpratnes veicināšanas kampaņas vai izplatot izglītojošas uztura pamatnostādnes. |
| --- | --- |

5.5.11.

Attiecībā uz pieprasījumu EESK atkārtoti uzsver, ka valsts politikai būtu jāļauj patērētājiem izvēlēties veselīgāku uzturu, izglītojot un informējot, izmantojot vienkāršas un tiešas izpratnes veicināšanas kampaņas vai izplatot izglītojošas uztura pamatnostādnes.

| 5.5.12. | EESK atbalsta visu sabiedrību iekļaujošu pieeju un tāpēc atbalsta tāda instrumenta izveidi kā Eiropas Pārtikas politikas padome, kā norādīts vairākos EESK atzinumos, kā arī to, ka šai struktūrai būtu jārisina bērnu aptaukošanās problēma. |
| --- | --- |

5.5.12.

EESK atbalsta visu sabiedrību iekļaujošu pieeju un tāpēc atbalsta tāda instrumenta izveidi kā Eiropas Pārtikas politikas padome, kā norādīts vairākos EESK atzinumos, kā arī to, ka šai struktūrai būtu jārisina bērnu aptaukošanās problēma.

5.6.   Ģimenes vide

Ģimenes vide

| 5.6.1. | Atzīstot, ka ģimene ir zināšanu un ieradumu izplatītāja, kā arī pirmais modelis, pēc kura tiek uztverta ikdienas realitāte un pārņemti pirmie uzvedības modeļi (25), EESK aicina sniegt sabiedrībai patiesu un noderīgu informāciju par to, cik svarīgi ir samazināt mazkustīgu dzīvesveidu, par veselīgu miega režīmu, uzturu katrai vecuma grupai un fizisko aktivitāšu veicināšanu. |
| --- | --- |

5.6.1.

Atzīstot, ka ģimene ir zināšanu un ieradumu izplatītāja, kā arī pirmais modelis, pēc kura tiek uztverta ikdienas realitāte un pārņemti pirmie uzvedības modeļi (25

| 5.6.2. | EESK it īpaši uzskata, ka ir jāīsteno programmas un pasākumi, lai uzlabotu prasmes un zināšanas bērnu liekā svara problēmas risināšanā ar mērķi izvairīties no stigmatizācijas un novērst negatīvu ķermeņa dinamiku. Komiteja arī uzskata, ka ir svarīgi apmācīt ģimenes IKT veselībai nekaitīgā izmantošanā (26), it sevišķi izmantošanas ilguma un satura ziņā. |
| --- | --- |

5.6.2.

EESK it īpaši uzskata, ka ir jāīsteno programmas un pasākumi, lai uzlabotu prasmes un zināšanas bērnu liekā svara problēmas risināšanā ar mērķi izvairīties no stigmatizācijas un novērst negatīvu ķermeņa dinamiku. Komiteja arī uzskata, ka ir svarīgi apmācīt ģimenes IKT veselībai nekaitīgā izmantošanā (26

| 5.6.3. | Tikpat svarīgi ir sekmēt tādus pasākumus kā zīdīšanas veicināšana, zīdaiņu papildu ēdināšanas vadlīniju izstrāde, vecāku prasmju uzlabošana vai veselīga un cenas ziņā pieejama ēdiena gatavošanas kursu organizēšana un popularizēšana, īpaši ģimenēm ar zemiem ienākumiem. |
| --- | --- |

5.6.3.

Tikpat svarīgi ir sekmēt tādus pasākumus kā zīdīšanas veicināšana, zīdaiņu papildu ēdināšanas vadlīniju izstrāde, vecāku prasmju uzlabošana vai veselīga un cenas ziņā pieejama ēdiena gatavošanas kursu organizēšana un popularizēšana, īpaši ģimenēm ar zemiem ienākumiem.

5.7.   Izglītības vide

Izglītības vide

| 5.7.1. | Izglītības vide ir vieta, kur bērni pavada lielu daļu sava laika ne tikai izglītības kontekstā, bet arī brīvajā vai ārpusskolas laikā. |
| --- | --- |

5.7.1.

Izglītības vide ir vieta, kur bērni pavada lielu daļu sava laika ne tikai izglītības kontekstā, bet arī brīvajā vai ārpusskolas laikā.

| 5.7.2. | Šajā ziņā ir svarīgi, lai izglītības vidē bērnu aptaukošanās problēma tiktu risināta pozitīvi, neradot sociālo stigmatizāciju vai noraidošu attieksmi pret tēlu, ko var radīt konkrēti stereotipi par ķermeni. EESK ir svarīgi veicināt pozitīvu ķermeņa uztveri, īpašu uzmanību pievēršot jebkādai diskriminējošai uzvedībai vai pazīmēm par ēšanas traucējumu sākumu. |
| --- | --- |

5.7.2.

Šajā ziņā ir svarīgi, lai izglītības vidē bērnu aptaukošanās problēma tiktu risināta pozitīvi, neradot sociālo stigmatizāciju vai noraidošu attieksmi pret tēlu, ko var radīt konkrēti stereotipi par ķermeni. EESK ir svarīgi veicināt pozitīvu ķermeņa uztveri, īpašu uzmanību pievēršot jebkādai diskriminējošai uzvedībai vai pazīmēm par ēšanas traucējumu sākumu.

| 5.7.3. | EESK arī aicina panākt, lai izglītības iestādes kļūtu par fiziskās aktivitātes un veselīga uztura virzītājspēku. Lai to panāktu, Komiteja uzskata, ka viens no būtiskākajiem pasākumiem ir pašreizējo mācību programmu pārveidošana, palielinot fiziskajām aktivitātēm paredzēto laiku, veicinot sporta aktivitāšu daudzveidību, kā arī ieguldot līdzekļus izglītojošos pasākumos par uzturu, pārtiku un gastronomiju. |
| --- | --- |

5.7.3.

EESK arī aicina panākt, lai izglītības iestādes kļūtu par fiziskās aktivitātes un veselīga uztura virzītājspēku. Lai to panāktu, Komiteja uzskata, ka viens no būtiskākajiem pasākumiem ir pašreizējo mācību programmu pārveidošana, palielinot fiziskajām aktivitātēm paredzēto laiku, veicinot sporta aktivitāšu daudzveidību, kā arī ieguldot līdzekļus izglītojošos pasākumos par uzturu, pārtiku un gastronomiju.

| 5.7.4. | EESK uzskata, ka skolu ēdnīcas ir būtisks elements zēnu, meiteņu un pusaudžu veselīga uztura paradumu veicināšanā, tāpēc Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi veicināt ēdnīcu pieejamību visos izglītības posmos un nodrošināt, ka tajās tiek piedāvāts veselīgs, līdzsvarots un kvalitatīvs uzturs. |
| --- | --- |

5.7.4.

EESK uzskata, ka skolu ēdnīcas ir būtisks elements zēnu, meiteņu un pusaudžu veselīga uztura paradumu veicināšanā, tāpēc Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi veicināt ēdnīcu pieejamību visos izglītības posmos un nodrošināt, ka tajās tiek piedāvāts veselīgs, līdzsvarots un kvalitatīvs uzturs.

5.8.   Brīvā laika pavadīšanas vietas. Veselīgas pilsētvides projektēšana

Brīvā laika pavadīšanas vietas. Veselīgas pilsētvides projektēšana

| 5.8.1. | EESK skatījumā fiziskās vides (tostarp skolas, transporta sistēmas, apkaimes vai sporta objektu) veidošana un izmantošana ir jāizmanto, lai nodrošinātu atbilstošas un drošas iespējas atpūtai un aktīvām rotaļām, kā arī fiziskām nodarbībām kā tādām (27). |
| --- | --- |

5.8.1.

EESK skatījumā fiziskās vides (tostarp skolas, transporta sistēmas, apkaimes vai sporta objektu) veidošana un izmantošana ir jāizmanto, lai nodrošinātu atbilstošas un drošas iespējas atpūtai un aktīvām rotaļām, kā arī fiziskām nodarbībām kā tādām (27

| 5.8.2. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK mudina dalībvalstis paplašināt un uzlabot publiskās telpas un infrastruktūru tā, lai veicinātu un atvieglotu aktīvu mobilitāti, paredzot vairāk gājējiem un velosipēdistiem draudzīgu vietu, it īpaši teritorijās, kas atrodas ap skolu vai maršrutos uz skolām. Komiteja arī uzskata, ka ir jāveido bērniem un pusaudžiem pieejama, droša un draudzīga pilsētvide ar sporta laukumiem, rotaļu laukumiem un zaļajām zonām. |
| --- | --- |

5.8.2.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK mudina dalībvalstis paplašināt un uzlabot publiskās telpas un infrastruktūru tā, lai veicinātu un atvieglotu aktīvu mobilitāti, paredzot vairāk gājējiem un velosipēdistiem draudzīgu vietu, it īpaši teritorijās, kas atrodas ap skolu vai maršrutos uz skolām. Komiteja arī uzskata, ka ir jāveido bērniem un pusaudžiem pieejama, droša un draudzīga pilsētvide ar sporta laukumiem, rotaļu laukumiem un zaļajām zonām.

| 5.8.3. | EESK uzskata, ka ir svarīgi paplašināt zaļās zonas, parkus un atpūtas zonas, kas paredzētas fiziskām aktivitātēm, un veicināt kāpņu kā alternatīvas liftu un eskalatoru izmantošanai atpūtas zonās, kā arī nodrošināt bezmaksas piekļuvi dzeramajam ūdenim. |
| --- | --- |

5.8.3.

EESK uzskata, ka ir svarīgi paplašināt zaļās zonas, parkus un atpūtas zonas, kas paredzētas fiziskām aktivitātēm, un veicināt kāpņu kā alternatīvas liftu un eskalatoru izmantošanai atpūtas zonās, kā arī nodrošināt bezmaksas piekļuvi dzeramajam ūdenim.

5.9.   Digitālā un audiovizuālā vide

Digitālā un audiovizuālā vide

| 5.9.1. | EESK norāda, ka ir svarīgi pareizi transponēt ES Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu (AVMPD), un ierosina izmantot digitālo vidi, sākot ar radio un TV apraidi un beidzot ar jaunākiem medijiem, piemēram, sociālajiem tīkliem, Instagram vai TikTok, kā veselīga dzīvesveida, attiecību un uzvedības veicinātāju. Šajā sakarā EESK, kā jau iepriekš (28), aicina veidot vizuālas reklāmas kampaņas, kas balstītas uz reklāmas kampaņām, kas mudinātu izvēlēties veselīgāku pārtiku un uzturu, aktīvu dzīvesveidu un veselībai nekaitīgu ekrānu izmantošanu. |
| --- | --- |

5.9.1.

EESK norāda, ka ir svarīgi pareizi transponēt ES Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu (AVMPD), un ierosina izmantot digitālo vidi, sākot ar radio un TV apraidi un beidzot ar jaunākiem medijiem, piemēram, sociālajiem tīkliem, Instagram

TikTok

28

5.10.   Veselības aizsardzības vide

Veselības aizsardzības vide

| 5.10.1. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai kompetentās veselības pārvaldes iestādes pastāvīgi atjauninātu uz zinātniskiem pierādījumiem balstītus ieteikumus par pasākumiem un iejaukšanos, kas ir pierādījuši savu efektivitāti liekā svara un aptaukošanās profilaksē, ārstēšanā un attiecīgo personu uzraudzībā. |
| --- | --- |

5.10.1.

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai kompetentās veselības pārvaldes iestādes pastāvīgi atjauninātu uz zinātniskiem pierādījumiem balstītus ieteikumus par pasākumiem un iejaukšanos, kas ir pierādījuši savu efektivitāti liekā svara un aptaukošanās profilaksē, ārstēšanā un attiecīgo personu uzraudzībā.

| 5.10.2. | Turklāt cilvēkiem, kuriem ir liekais svars un aptaukošanās vai kuriem ir risks to iegūt, tiks nodrošināta vienlīdzīga piekļuve visaptverošiem veselības aprūpes pakalpojumiem, sistematizētiem un individualizētiem padomiem un konsultācijām, lai veicinātu fiziskās aktivitātes un sabalansētu uzturu, ko sniedz veselības aprūpes personāls, kā daļa no vispārējā veselības aprūpes pārklājuma. Šajā sakarā tiks veicināta zēnu un meiteņu veselības stāvokļa uzraudzība no dzimšanas līdz pusaudža vecumam, tostarp liekā svara un aptaukošanās uzraudzība, veicinot izglītošanu par veselību un veidojot izpratni par veselīgu dzīvesveidu bērnu vidū un viņu ģimenēs. |
| --- | --- |

5.10.2.

Turklāt cilvēkiem, kuriem ir liekais svars un aptaukošanās vai kuriem ir risks to iegūt, tiks nodrošināta vienlīdzīga piekļuve visaptverošiem veselības aprūpes pakalpojumiem, sistematizētiem un individualizētiem padomiem un konsultācijām, lai veicinātu fiziskās aktivitātes un sabalansētu uzturu, ko sniedz veselības aprūpes personāls, kā daļa no vispārējā veselības aprūpes pārklājuma. Šajā sakarā tiks veicināta zēnu un meiteņu veselības stāvokļa uzraudzība no dzimšanas līdz pusaudža vecumam, tostarp liekā svara un aptaukošanās uzraudzība, veicinot izglītošanu par veselību un veidojot izpratni par veselīgu dzīvesveidu bērnu vidū un viņu ģimenēs.

| 5.10.3. | Ļoti svarīgi ir piedāvāt sociālekonomiski neaizsargātām ģimenēm mērķtiecīgu veselības aprūpes speciālistu atbalstu, kas ir kultūrai atbilstošs, praktisks un iespēcinošs, kā arī veicina pozitīvu audzināšanu saistībā ar aptaukošanos un lieko svaru un ar to saistīto dzīvesveidu. |
| --- | --- |

5.10.3.

Ļoti svarīgi ir piedāvāt sociālekonomiski neaizsargātām ģimenēm mērķtiecīgu veselības aprūpes speciālistu atbalstu, kas ir kultūrai atbilstošs, praktisks un iespēcinošs, kā arī veicina pozitīvu audzināšanu saistībā ar aptaukošanos un lieko svaru un ar to saistīto dzīvesveidu.

| 5.10.4. | Turklāt, pamatojoties uz esošo literatūru, EESK uzskata, ka ir nepieciešams aktīvi sadarboties ar sievietēm un pāriem, kas plāno grūtniecību, un savlaicīgi un ar izpratni par kultūru sniegt atbalstu, kas veicinātu veselīgu dzīvesveidu grūtniecības un zīdīšanas periodā, kā arī informēt sabiedrību, lai veicinātu labāku uzturu un fiziskās aktivitātes pirms bērna ieņemšanas, kā arī informēt par priekšrocībām un atbalstīt bērna barošanu ar krūti. |
| --- | --- |

5.10.4.

Turklāt, pamatojoties uz esošo literatūru, EESK uzskata, ka ir nepieciešams aktīvi sadarboties ar sievietēm un pāriem, kas plāno grūtniecību, un savlaicīgi un ar izpratni par kultūru sniegt atbalstu, kas veicinātu veselīgu dzīvesveidu grūtniecības un zīdīšanas periodā, kā arī informēt sabiedrību, lai veicinātu labāku uzturu un fiziskās aktivitātes pirms bērna ieņemšanas, kā arī informēt par priekšrocībām un atbalstīt bērna barošanu ar krūti.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  EESK novērtējuma ziņojums “ES skolu apgādes programmas novērtējums”.

1

(2)  Tiesības uz veselību pirmo reizi tika formulētas PVO Konstitūcijā (1946), kurā teikts, ka “tiesības uz visaugstāko sasniedzamo veselības līmeni ir katra cilvēka viena no pamattiesībām”. Konstitūcijas preambulā veselība ir definēta kā “pilnīgas fiziskās, garīgās un sociālās labklājības stāvoklis, nevis tikai slimības vai nespēka neesamība”. 1948. gada Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā veselība ir minēta kā daļa no tiesībām uz pienācīgu dzīves līmeni (25. pants). 1966. gadā Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, 12. pantā, tā atkal tika atzīta par cilvēktiesībām.

2

(3)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām, 1989. gads.

3

(4)  Eiropas Komisija (2021. gads), ES stratēģija par bērna tiesībām. COM(2021) 142 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52021DC0142.

4

(5)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2016-11/childhoodobesity_actionplan_2014_2020_en_0.pdf

5

(6)  
  Ieteikumu projekti aptaukošanās profilaksei un ārstēšanai visa mūža garumā, tostarp iespējamie mērķi, PVO diskusiju dokuments, 2021. gads. Pieejams: https://cdn.who.int/media/docs/default-source/obesity/who-discussion-paper-on-obesity---final190821.pdf?sfvrsn=4cd6710a_24&download=true.

6

Ieteikumu projekti aptaukošanās profilaksei un ārstēšanai visa mūža garumā, tostarp iespējamie mērķi

(7)  
  Weihrauch-Blüher, S., Wiegand, S.,“Risk Factors and Implications of Childhood Obesity”, Curr Obes Rep, 2018. gada decembris; 7(4): 254. – 259. lpp.

7

Weihrauch-Blüher, S., Wiegand, S.,“Risk Factors and Implications of Childhood Obesity”, Curr Obes Rep

(8)  
  Ziņojums par piekto datu vākšanas kārtu, 2018.–2020. gads: PVO Eiropas Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīva (COSI), Kopenhāgena, PVO Eiropas reģionālais birojs, 2022. gads.

8

Ziņojums par piekto datu vākšanas kārtu, 2018.–2020. gads: PVO Eiropas Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīva (COSI)

(9)  Pārmērīgs svars = liekais svars + aptaukošanās.

9

(10)  PVO 2022. gada Eiropas reģionālais ziņojums par aptaukošanos un https://www.who.int/europe/news/item/11-05-2021-high-rates-of-childhood-obesity-alarming-given-anticipated-impact-of-covid-19-pandemic.

10

(11)  Pasaules Veselības organizācija, 2012, “Uz iedzīvotājiem balstītas pieejas bērnu aptaukošanās profilaksei”, Ženēva, PVO.

11

(12)  
  Kansra, A.R., Lakkunarajah, S., Jay, M.S., Childhood and Adolescent Obesity: A Review, 2021. gads, 8:581461.

12

Kansra, A.R., Lakkunarajah, S., Jay, M.S., Childhood and Adolescent Obesity: A Review

(13)  
  Whiting, S., et. al., “Physical Activity, Screen Time, and Sleep Duration of Children Aged 6-9 Years in 25 Countries: An Analysis within the WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI) 2015-2017”, Obes Facts, 2021. gads, 14(1):32.–44. lpp.

13

Whiting, S., et. al., “Physical Activity, Screen Time, and Sleep Duration of Children Aged 6-9 Years in 25 Countries: An Analysis within the WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI) 2015-2017”, Obes Facts

(14)  
  Guthold R., Stevens G.A., Riley L.M., Bull F.C., “Global trends in insufficient physical activity among adolescents: a pooled analysis of 298 population-based surveys with 1· 6 million participants”, Lancet Child Adolesc Heal, 2020. gads, 4(1):23.–35. lpp.

14

Guthold R., Stevens G.A., Riley L.M., Bull F.C., “Global trends in insufficient physical activity among adolescents: a pooled analysis of 298 population-based surveys with 1· 6 million participants”, Lancet Child Adolesc Heal

(15)  ESAO/Eiropas Savienība (2022), Health at a Glance: Europe 2022: State of Health in the EU Cycle, OECD Publishing, Parīze.

15

Health at a Glance: Europe 2022: State of Health in the EU Cycle

OECD Publishing

(16)  
  Adolescent obesity and related behaviours: trends and inequalities in the WHO European Region, 2002–2014, Kopenhāgena, PVO Eiropas reģionālais birojs, 2017. gads.

16

Adolescent obesity and related behaviours: trends and inequalities in the WHO European Region, 2002–2014

(17)  
  Willett, W. et al., “Food in the Anthropocene: the EAT-Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems”, 2019, the Lancet, 393. sēj., 447.–492. lpp.

17

Willett, W. et al., “Food in the Anthropocene: the EAT-Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems”, 2019, the Lancet,

(18)  
  Afshin, Ashkan et al., “Health effects of dietary risks in 195 countries, 1990–2017: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2017”, the Lancet, 393. sēj., izdevums 10184, 1958.–1972. lpp.

18

Afshin, Ashkan et al., “Health effects of dietary risks in 195 countries, 1990–2017: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2017”, the Lancet

(19)  
  Ziņojums par piekto datu vākšanas kārtu, 2018.–2020. gads: PVO Eiropas Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīva (COSI), Kopenhāgena, PVO Eiropas reģionālais birojs, 2022. gads.

19

Ziņojums par piekto datu vākšanas kārtu, 2018.–2020. gads: PVO Eiropas Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīva (COSI)

(20)  
  Fang, K., Mu, M., Liu, K., He, Y., “Screen time and childhood overweight/obesity: A systematic review and meta-analysis”, Child Care Health Dev, 2019. gada septembris, 45(5):744.–753. lpp.

20

Fang, K., Mu, M., Liu, K., He, Y., “Screen time and childhood overweight/obesity: A systematic review and meta-analysis”, Child Care Health Dev

(21)  
  Haghjoo, P., Siri, G., Soleimani, E., Farhangi, M.A., Alesaeidi, S., “Screen time increases overweight and obesity risk among adolescents: a systematic review and dose-response meta-analysis”, BMC Primary Care, 2022; 23(1):161.

21

Haghjoo, P., Siri, G., Soleimani, E., Farhangi, M.A., Alesaeidi, S., “Screen time increases overweight and obesity risk among adolescents: a systematic review and dose-response meta-analysis”, BMC Primary Care

(22)  
  Ziņojums par piekto datu vākšanas kārtu, 2018.–2020. gads: PVO Eiropas Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīva (COSI), Kopenhāgena, PVO Eiropas reģionālais birojs, 2022. gads.

22

Ziņojums par piekto datu vākšanas kārtu, 2018.–2020. gads: PVO Eiropas Bērnu aptaukošanās pārraudzības iniciatīva (COSI)

(23)  
  Dobbs, R., Sawers, C., Thompson, F., Manyika, J., Woetzel, J.R., Child, P. et al., Overcoming obesity: An initial economic analysis, McKinsey Global Institute, 2014. gads.

23

Dobbs, R., Sawers, C., Thompson, F., Manyika, J., Woetzel, J.R., Child, P. et al., Overcoming obesity: An initial economic analysis, McKinsey Global Institute,

(24)  EESK novērtējuma ziņojums “ES skolu apgādes programmas novērtējums”.

24

(25)  
  Hebestreit, A., Intemann, T., Siani, A., et al., “Dietary Patterns of European Children and Their Parents in Association with Family Food Environment: Results from the I.Family Study”, Nutrients, 2017; 9(2):126.

25

Hebestreit, A., Intemann, T., Siani, A., et al., “Dietary Patterns of European Children and Their Parents in Association with Family Food Environment: Results from the I.Family Study”, Nutrients

(26)  Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.

26

(27)  
  Tackling obesity by creating healthy residential environments, PVO, 2007. gads.

27

Tackling obesity by creating healthy residential environments

(28)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).

28

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 580. plenārsesija, 12.7.2023.–13.7.2023.

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/116

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par gigabitisku elektronisko sakaru tīklu ierīkošanas izmaksu samazināšanas pasākumiem un Direktīvas 2014/61/ES atcelšanu (Gigabitiskās infrastruktūras akts)”

(COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD))

(2023/C 349/18)

| Ziņotājs: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Maurizio MENSI

Maurizio MENSI

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 3.4.2023.
  Eiropas Parlaments, 29.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras, informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 173/1/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 3.4.2023.

Eiropas Parlaments, 29.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras, informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

173/1/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērē Komisijas priekšlikumu regulai (Gigabitiskās infrastruktūras akts) un atbalsta tā mērķus un saturu. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērē Komisijas priekšlikumu regulai (Gigabitiskās infrastruktūras akts) un atbalsta tā mērķus un saturu.

| 1.2. | EESK uzsver, ka Gigabitiskās infrastruktūras aktā uzstādīto mērķu sasniegšanai svarīgas ir ātras, efektīvas un vienkāršotas procedūras līdz ar visur un visā Eiropas Savienībā saskaņoti piemērojamiem noteikumiem un cenām. No šāda viedokļa ļoti noderīgas būtu konkrētas Komisijas nostādnes. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzsver, ka Gigabitiskās infrastruktūras aktā uzstādīto mērķu sasniegšanai svarīgas ir ātras, efektīvas un vienkāršotas procedūras līdz ar visur un visā Eiropas Savienībā saskaņoti piemērojamiem noteikumiem un cenām. No šāda viedokļa ļoti noderīgas būtu konkrētas Komisijas nostādnes.

| 1.3. | EESK atzīst, ka kopīga pastāvošās infrastruktūras izmantošana ir svarīga, lai būtu iespējams sasniegt 2030. gadam izvirzītos ES digitālās desmitgades mērķus, un uzsver arī, ka ir svarīgi panākt tīklu izturību un to aizsardzību. Lai sasniegtu Eiropas Savienības savienojamības mērķus, ir nepieciešama visaptveroša stratēģija, kurā jaunākās tehnoloģijas būtu apvienotas ar noturīgām, autonomām un drošām piegādes ķēdēm. Tāpēc gigabitiskās infrastruktūras aktam būtu jāmudina tīklu nodrošinātāji izvēlēties tādus tehnoloģiskos komponentus, kas garantētu augstu digitālās drošības līmeni, samazinātu traucējumus tīklā un paredzētu piemērotu risinājumu šādas varbūtības gadījumā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzīst, ka kopīga pastāvošās infrastruktūras izmantošana ir svarīga, lai būtu iespējams sasniegt 2030. gadam izvirzītos ES digitālās desmitgades mērķus, un uzsver arī, ka ir svarīgi panākt tīklu izturību un to aizsardzību. Lai sasniegtu Eiropas Savienības savienojamības mērķus, ir nepieciešama visaptveroša stratēģija, kurā jaunākās tehnoloģijas būtu apvienotas ar noturīgām, autonomām un drošām piegādes ķēdēm. Tāpēc gigabitiskās infrastruktūras aktam būtu jāmudina tīklu nodrošinātāji izvēlēties tādus tehnoloģiskos komponentus, kas garantētu augstu digitālās drošības līmeni, samazinātu traucējumus tīklā un paredzētu piemērotu risinājumu šādas varbūtības gadījumā.

| 1.4. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstīm būtu iespēja saglabāt vai noteikt ES tiesību aktiem atbilstošus pasākumus, kas pārsniegtu Gigabitiskās infrastruktūras aktā noteiktās minimālās prasības, kā skaidri norādīts minētā akta 11. apsvērumā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstīm būtu iespēja saglabāt vai noteikt ES tiesību aktiem atbilstošus pasākumus, kas pārsniegtu Gigabitiskās infrastruktūras aktā noteiktās minimālās prasības, kā skaidri norādīts minētā akta 11. apsvērumā.

| 1.5. | EESK uzskata, ka ļoti augstas veiktspējas tīklu ieviešana un gigabitu savienojamība ir ārkārtīgi svarīga attīstībai un sociāli ekonomiskajai kohēzijai, jo tā ir būtisks faktors, kas nosaka MVU un profesionālu pakalpojumu, digitālo darbvietu un elektronisko pakalpojumu sniegšanas vienlīdzīgu ekonomisko attīstību attālās vietās. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka ļoti augstas veiktspējas tīklu ieviešana un gigabitu savienojamība ir ārkārtīgi svarīga attīstībai un sociāli ekonomiskajai kohēzijai, jo tā ir būtisks faktors, kas nosaka MVU un profesionālu pakalpojumu, digitālo darbvietu un elektronisko pakalpojumu sniegšanas vienlīdzīgu ekonomisko attīstību attālās vietās.

| 1.6. | EESK skatījumā vienotie informācijas punkti minimālās informācijas sniegšanai par fizisko infrastruktūru, kas ir jānodrošina publiskās infrastruktūras īpašniekiem, būtu jāintegrē valstu līmenī jau pieejamajās datubāzēs un jāsasaista ar tām, jo tas dotu iespēju novērst pārklāšanos un ietaupīt izdevumus. |
| --- | --- |

1.6.

EESK skatījumā vienotie informācijas punkti minimālās informācijas sniegšanai par fizisko infrastruktūru, kas ir jānodrošina publiskās infrastruktūras īpašniekiem, būtu jāintegrē valstu līmenī jau pieejamajās datubāzēs un jāsasaista ar tām, jo tas dotu iespēju novērst pārklāšanos un ietaupīt izdevumus.

| 1.7. | EESK uzskata, ka licencēšanas procesa racionalizēšana un digitalizēšana ir svarīgs elektronisko sakaru tīkla ierīkošanas elements; tomēr par obligātu noteikta piekļuves tiesību apstiprināšana ar klusējot paustu piekrišanu var neatbilst proporcionalitātes principam un var kaitēt tiesībām uz īpašumu, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. un 47. pantā. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka licencēšanas procesa racionalizēšana un digitalizēšana ir svarīgs elektronisko sakaru tīkla ierīkošanas elements; tomēr par obligātu noteikta piekļuves tiesību apstiprināšana ar klusējot paustu piekrišanu var neatbilst proporcionalitātes principam un var kaitēt tiesībām uz īpašumu, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. un 47. pantā.

| 1.8. | EESK uzskata, strauja infrastruktūras izveide, inženiertehnisko darbu koordinēšana, sinerģijas veidošana starp dažādiem tīkla operatoriem un kopīga esošās fiziskās infrastruktūras izmantošana palīdz ietaupīt ieguldījumus, jo samazinās vidiskais slogs, nav nepieciešami papildu inženiertehniskie darbi un kļūst vieglāk sasniegt vides mērķus. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, strauja infrastruktūras izveide, inženiertehnisko darbu koordinēšana, sinerģijas veidošana starp dažādiem tīkla operatoriem un kopīga esošās fiziskās infrastruktūras izmantošana palīdz ietaupīt ieguldījumus, jo samazinās vidiskais slogs, nav nepieciešami papildu inženiertehniskie darbi un kļūst vieglāk sasniegt vides mērķus.

| 1.9. | EESK uzskata, ka priekšlikumā būtu detalizēti jānorāda pārbaudāmi pasākumi, kas nodrošinātu līdzsvarotu attīstību un vienlīdzīgu piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīkliem un neļautu paplašināties plaisai starp valstīm un reģioniem, kuru attīstības ātrums un spējas atšķiras. Tas atbilstu Deklarācijai par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei, un ikvienam Eiropas Savienībā būtu jānodrošina piekļuve kvalitatīvai savienojamībai, piekļuve internetam par pieejamu cenu, tostarp tiem cilvēkiem, kuriem ir nelieli ienākumi. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzskata, ka priekšlikumā būtu detalizēti jānorāda pārbaudāmi pasākumi, kas nodrošinātu līdzsvarotu attīstību un vienlīdzīgu piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīkliem un neļautu paplašināties plaisai starp valstīm un reģioniem, kuru attīstības ātrums un spējas atšķiras. Tas atbilstu Deklarācijai par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei, un ikvienam Eiropas Savienībā būtu jānodrošina piekļuve kvalitatīvai savienojamībai, piekļuve internetam par pieejamu cenu, tostarp tiem cilvēkiem, kuriem ir nelieli ienākumi.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Ļoti augstas veiktspējas tīklu, tostarp optiskā interneta un 5G ieviešana ir stratēģiska ES līmeņa prioritāte un solis ceļā uz ES stratēģisko mērķu un 2030. gadam noteikto digitālo mērķu sasniegšanu. Piekļuve ļoti augstas veiktspējas tīkliem ir būtiska daudziem un dažādiem inovatīviem lietojumiem, kuri daudzās ES ekonomikas jomās var izraisīt pārmaiņas un šīm jomām palīdzēt sagatavoties nākotnes prasībām. Tās ir tirdzniecība, autobūve, ražošana, veselības aprūpe, transports, lauksaimniecība un sabiedriskie pakalpojumi. |
| --- | --- |

2.1.

Ļoti augstas veiktspējas tīklu, tostarp optiskā interneta un 5G ieviešana ir stratēģiska ES līmeņa prioritāte un solis ceļā uz ES stratēģisko mērķu un 2030. gadam noteikto digitālo mērķu sasniegšanu. Piekļuve ļoti augstas veiktspējas tīkliem ir būtiska daudziem un dažādiem inovatīviem lietojumiem, kuri daudzās ES ekonomikas jomās var izraisīt pārmaiņas un šīm jomām palīdzēt sagatavoties nākotnes prasībām. Tās ir tirdzniecība, autobūve, ražošana, veselības aprūpe, transports, lauksaimniecība un sabiedriskie pakalpojumi.

| 2.2. | Viena no iniciatīvām, ko Eiropas Komisija ir uzsākusi īstenot ar mērķi novērst šķēršļus un stiprināt ļoti augstas veiktspējas tīklu ieviešanu, ir 2014. gada Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīva (1), kuras mērķis bija ar samazinātām ieviešanas izmaksām un ES līmenī saskaņotiem pasākumiem palīdzēt tīklu ierīkošanā un šo procesu stimulēt. Tomēr astoņus gadus pēc tās stāšanās spēkā Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas mērķi vēl it nemaz nav sasniegti. Nepieciešamība pārskatīt Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu ir labi atspoguļota Komisijas 2018. gada ziņojumā par tās īstenošanu, kā arī ieinteresēto personu sniegtajās atbildēs Komisijas 2020. gada decembra sabiedriskajā apspriešanā par Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu. Šajā apspriešanā tika konstatēts, ka tikai 20 % respondentu Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu vērtē kā efektīvu līdzekli, kas palīdz ar mazākām izmaksām ieviest ātrdarbīgus elektroniskās komunikācijas tīklus, un tikai 11 % atbildēja, ka ar tās palīdzību ir samazinājies laika patēriņš un atļauju piešķiršanas izmaksas. |
| --- | --- |

2.2.

Viena no iniciatīvām, ko Eiropas Komisija ir uzsākusi īstenot ar mērķi novērst šķēršļus un stiprināt ļoti augstas veiktspējas tīklu ieviešanu, ir 2014. gada Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīva (1

| 2.3. | Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīva tikai daļēji ir sasniegusi savus mērķus platjoslas aptvēruma palielināšanas jomā. Lai gan realitātē saskaņā ar digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksu to mājsaimniecību daudzums, kurās ir internets ar ātrumu 30 Mbps, ir palielinājies no 58,1 % 2013. gadā līdz 90 % 2022. gadā, direktīva dažādās dalībvalstīs ir ieviesta nevienmērīgi un dažkārt tā interpretēta atšķirīgi. |
| --- | --- |

2.3.

Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīva tikai daļēji ir sasniegusi savus mērķus platjoslas aptvēruma palielināšanas jomā. Lai gan realitātē saskaņā ar digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksu to mājsaimniecību daudzums, kurās ir internets ar ātrumu 30 Mbps, ir palielinājies no 58,1 % 2013. gadā līdz 90 % 2022. gadā, direktīva dažādās dalībvalstīs ir ieviesta nevienmērīgi un dažkārt tā interpretēta atšķirīgi.

| 2.4. | Apzinādamās nepieciešamību uzlabot Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas efektivitāti, Komisija uzsāka pārskatīšanas procesu un ierosināja regulu (Gigabitiskās infrastruktūras aktu). Gigabitiskās infrastruktūras akta mērķis ir novērst Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas nepilnības un uzlabot ļoti augstas veiktspējas tīklu ierīkošanas izmaksu efektivitāti un to savlaicīgu ieviešanu, lai ES varētu sasniegt savus mērķus un lai līdz 2030. gadam tiktu sasniegti digitālie mērķrādītāji. |
| --- | --- |

2.4.

Apzinādamās nepieciešamību uzlabot Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas efektivitāti, Komisija uzsāka pārskatīšanas procesu un ierosināja regulu (Gigabitiskās infrastruktūras aktu). Gigabitiskās infrastruktūras akta mērķis ir novērst Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas nepilnības un uzlabot ļoti augstas veiktspējas tīklu ierīkošanas izmaksu efektivitāti un to savlaicīgu ieviešanu, lai ES varētu sasniegt savus mērķus un lai līdz 2030. gadam tiktu sasniegti digitālie mērķrādītāji.

| 2.5. | Priekšlikums atbilst arī 2020. gada septembrī pieņemtajam ieteikumam par savienojamības rīkkopu, kuras uzdevums bija apmierināt Covid-19 pandēmijas dēļ pieaugušo pieprasījumu pēc savienojamības un tādējādi samazināt gibgabitisko tīklu ierīkošanas izmaksas un nodrošināt ātru radiofrekvenču spektra ieviešanu, kas nepieciešama 5G izvēršanai. Tāpēc 2021. gada martā dalībvalstis atlasīja 39 paraugprakses piemērus (22 no tiem bija ierīkošanas izmaksu samazināšanas piemēri), kuri būtu jāiekļauj savienojamības rīkkopā. |
| --- | --- |

2.5.

Priekšlikums atbilst arī 2020. gada septembrī pieņemtajam ieteikumam par savienojamības rīkkopu, kuras uzdevums bija apmierināt Covid-19 pandēmijas dēļ pieaugušo pieprasījumu pēc savienojamības un tādējādi samazināt gibgabitisko tīklu ierīkošanas izmaksas un nodrošināt ātru radiofrekvenču spektra ieviešanu, kas nepieciešama 5G izvēršanai. Tāpēc 2021. gada martā dalībvalstis atlasīja 39 paraugprakses piemērus (22 no tiem bija ierīkošanas izmaksu samazināšanas piemēri), kuri būtu jāiekļauj savienojamības rīkkopā.

| 2.6. | Kā norāda Komisija, Gigabitiskās infrastruktūras akts ir izstrādāts, lai Eiropas Savienībā uzlabotu savienojamību, veicinātu inovāciju un stimulētu investīcijas. Tas, stiprinot inženiertehnisko darbu koordināciju operatoru starpā, veicinās ātrāku gigabitu tīkliem izmantotās fiziskās infrastruktūras ierīkošanu, kas izmaksā līdz pat 70 % no tīkla ierīkošanas izdevumiem. Tā uzdevums ir arī racionalizēt jauno tīklu ierīkošanas administratīvās procedūras, šajā nolūkā uzlabojot piekļuvi fiziskai infrastruktūrai un plānoto inženiertehnisko darbu pārredzamību, kā arī nodrošinot skaidrākus infrastruktūras piekļuves nosacījumus (tostarp ēkās esošās infrastruktūras piekļuves nosacījumus), paātrinot un digitalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, jo atbildes uz pieprasījumiem ir jāsniedz 15 dienu laikā un tās ir jāuzskata par automātiski apstiprinātām četrus mēnešus pēc pieprasījuma saņemšanas. |
| --- | --- |

2.6.

Kā norāda Komisija, Gigabitiskās infrastruktūras akts ir izstrādāts, lai Eiropas Savienībā uzlabotu savienojamību, veicinātu inovāciju un stimulētu investīcijas. Tas, stiprinot inženiertehnisko darbu koordināciju operatoru starpā, veicinās ātrāku gigabitu tīkliem izmantotās fiziskās infrastruktūras ierīkošanu, kas izmaksā līdz pat 70 % no tīkla ierīkošanas izdevumiem. Tā uzdevums ir arī racionalizēt jauno tīklu ierīkošanas administratīvās procedūras, šajā nolūkā uzlabojot piekļuvi fiziskai infrastruktūrai un plānoto inženiertehnisko darbu pārredzamību, kā arī nodrošinot skaidrākus infrastruktūras piekļuves nosacījumus (tostarp ēkās esošās infrastruktūras piekļuves nosacījumus), paātrinot un digitalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, jo atbildes uz pieprasījumiem ir jāsniedz 15 dienu laikā un tās ir jāuzskata par automātiski apstiprinātām četrus mēnešus pēc pieprasījuma saņemšanas.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas mērķi Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu pielāgot jaunākajām un pašreizējām tehnoloģiskajām, tirgus un regulatīvajām pārmaiņām un veicināt efektīvāku un ātrāku ilgtspējīgāku tīklu ierīkošanu tā, lai tiktu panākta atbilstība Eiropas Elektronisko sakaru kodeksam (2) un Eiropas zaļā kursa ietvaros tiktu veicināta informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomas zaļināšana. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas mērķi Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu pielāgot jaunākajām un pašreizējām tehnoloģiskajām, tirgus un regulatīvajām pārmaiņām un veicināt efektīvāku un ātrāku ilgtspējīgāku tīklu ierīkošanu tā, lai tiktu panākta atbilstība Eiropas Elektronisko sakaru kodeksam (2

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē lēmumu par tiesību instrumentu izmantot nevis direktīvu, bet regulu, jo direktīva, to transponējot valstu tiesību aktos, varētu izraisīt kavēšanos un neatbilstības. Regula nodrošina vienveidību un ierobežo valstu tiesību aktu fragmentāciju, kas ir svarīgi, lai Komisijas būtiskos savienojamības mērķus būtu iespējams sasniegt līdz 2030. gadam. Direktīva, visticamākais, netiktu piemērota, kamēr tam nebūtu pienācis termiņš, un līdz ar to netiktu sasniegts Komisijas mērķis strauji izveidot piemērotu tiesisko satvaru. Ja aizkavētos ierīkošanas atļauju vienkāršošanas process, varētu tikt apdraudēta arī digitālā vienotā tirgus attīstība. Jaunākās norises digitālajā jomā var izraisīt iekšējā tirgus integrācijas nonākšanu jaunā līmenī, jo var rasties tirgus dalībnieki, kuri darbosies pāri robežām, un tas stimulēs investīcijas. |
| --- | --- |

3.2.

EESK atzinīgi vērtē lēmumu par tiesību instrumentu izmantot nevis direktīvu, bet regulu, jo direktīva, to transponējot valstu tiesību aktos, varētu izraisīt kavēšanos un neatbilstības. Regula nodrošina vienveidību un ierobežo valstu tiesību aktu fragmentāciju, kas ir svarīgi, lai Komisijas būtiskos savienojamības mērķus būtu iespējams sasniegt līdz 2030. gadam. Direktīva, visticamākais, netiktu piemērota, kamēr tam nebūtu pienācis termiņš, un līdz ar to netiktu sasniegts Komisijas mērķis strauji izveidot piemērotu tiesisko satvaru. Ja aizkavētos ierīkošanas atļauju vienkāršošanas process, varētu tikt apdraudēta arī digitālā vienotā tirgus attīstība. Jaunākās norises digitālajā jomā var izraisīt iekšējā tirgus integrācijas nonākšanu jaunā līmenī, jo var rasties tirgus dalībnieki, kuri darbosies pāri robežām, un tas stimulēs investīcijas.

| 3.3. | Vāja un nekonsekventa Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas izmantošana, kā arī norādījumu neesamība, ir cēlonis valstu tiesību aktu sadrumstalotībai un regulatīvai nenoteiktībai. Tas savukārt ir radījis šķēršļus investīcijām un pārrobežu darbībai, kā arī uzņēmumiem, kuri ir vēlējušies panākt apjomradītus ietaupījums Eiropas Savienības līmenī un attiecīgi – izmantot ES vienotā tirgus priekšrocības. Rezultātā ir nepieciešams pastiprināt saskaņošanu, lai veicinātu pārrobežu darbības attīstību šajā jomā un novērstu divu ātrumu Eiropas veidošanos. |
| --- | --- |

3.3.

Vāja un nekonsekventa Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas izmantošana, kā arī norādījumu neesamība, ir cēlonis valstu tiesību aktu sadrumstalotībai un regulatīvai nenoteiktībai. Tas savukārt ir radījis šķēršļus investīcijām un pārrobežu darbībai, kā arī uzņēmumiem, kuri ir vēlējušies panākt apjomradītus ietaupījums Eiropas Savienības līmenī un attiecīgi – izmantot ES vienotā tirgus priekšrocības. Rezultātā ir nepieciešams pastiprināt saskaņošanu, lai veicinātu pārrobežu darbības attīstību šajā jomā un novērstu divu ātrumu Eiropas veidošanos.

| 3.4. | Priekšlikumā paredzēto pasākumu galvenie mērķi ir šādi: koordinācijas uzlabošana starp nozarēm; atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošana un paātrināšana; informācijas par procedūru, kas jāievēro, lai piekļūtu pastāvošajai infrastruktūrai, un par plānotajiem inženiertehniskajiem darbiem, kā arī par atļauju pieprasījumu iesniegšanu, pilnīga digitalizācija; publiskās infrastruktūras atkalizmantošanas vienkāršošana un operatoriem paredzētās tīkla infrastruktūras ierīkošana; sagatavošanās inovācijai tā, lai visās jaunajās ēkās un ēkās, kas tiek ievērojami atjaunotas, būtu ierīkoti optiskie kabeļi un infrastruktūra, kas piemērota optiskās šķiedras izmantošanai; samazinot elektroniskās komunikācijas tīklu ietekmi uz vidi, veicināt ilgtspēju un šajā nolūkā sekmēt dalīšanos ar infrastruktūru un vēl efektīvāku tehnoloģiju ieviešanu, esošās infrastruktūras izmantošanu un inženiertehnisko darbu koordinācijas uzlabošanu. |
| --- | --- |

3.4.

Priekšlikumā paredzēto pasākumu galvenie mērķi ir šādi: koordinācijas uzlabošana starp nozarēm; atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošana un paātrināšana; informācijas par procedūru, kas jāievēro, lai piekļūtu pastāvošajai infrastruktūrai, un par plānotajiem inženiertehniskajiem darbiem, kā arī par atļauju pieprasījumu iesniegšanu, pilnīga digitalizācija; publiskās infrastruktūras atkalizmantošanas vienkāršošana un operatoriem paredzētās tīkla infrastruktūras ierīkošana; sagatavošanās inovācijai tā, lai visās jaunajās ēkās un ēkās, kas tiek ievērojami atjaunotas, būtu ierīkoti optiskie kabeļi un infrastruktūra, kas piemērota optiskās šķiedras izmantošanai; samazinot elektroniskās komunikācijas tīklu ietekmi uz vidi, veicināt ilgtspēju un šajā nolūkā sekmēt dalīšanos ar infrastruktūru un vēl efektīvāku tehnoloģiju ieviešanu, esošās infrastruktūras izmantošanu un inženiertehnisko darbu koordinācijas uzlabošanu.

| 3.5. | Operatori varēs digitāli iesniegt atļauju pieprasījumus un piekļūt visai vajadzīgajai informācijai par pastāvošo infrastruktūru un par plānotajiem inženiertehniskajiem darbiem. Eiropas Savienība uzskata, ka tas dos operatoriem iespēju lētāk ierīkot tīklus; saskaņā ar ietekmes novērtējumu tas radīs 4,5 miljardu EUR ietaupījumu, iespēju samazināt valsts subsīdijas par 2,4 miljardiem EUR. |
| --- | --- |

3.5.

Operatori varēs digitāli iesniegt atļauju pieprasījumus un piekļūt visai vajadzīgajai informācijai par pastāvošo infrastruktūru un par plānotajiem inženiertehniskajiem darbiem. Eiropas Savienība uzskata, ka tas dos operatoriem iespēju lētāk ierīkot tīklus; saskaņā ar ietekmes novērtējumu tas radīs 4,5 miljardu EUR ietaupījumu, iespēju samazināt valsts subsīdijas par 2,4 miljardiem EUR.

| 3.6. | Priekšlikumā ietvertās definīcijas arī ir paplašinātas salīdzinājumā ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas definīcijām. Priekšlikums attiecas uz piekļuvi piešķirošiem tīkla operatoriem un ietver arī tādu saistīto iekārtu nodrošinātājus kā kanāli, masti un balsti, kā arī uz fizisko infrastruktūru un ietver infrastruktūru, kas ir publisko iestāžu, piemēram, vietējo pašvaldību, īpašumā un ietver ēkas un ēku ieejas, kā arī visu citu aprīkojumu, tostarp ielas mēbeles, piemēram, gaismas ķermeņus, ielu norādes, luksoforus, informācijas stendus, autobusu un tramvaju pieturas un metro stacijas. |
| --- | --- |

3.6.

Priekšlikumā ietvertās definīcijas arī ir paplašinātas salīdzinājumā ar Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas definīcijām. Priekšlikums attiecas uz piekļuvi piešķirošiem tīkla operatoriem un ietver arī tādu saistīto iekārtu nodrošinātājus kā kanāli, masti un balsti, kā arī uz fizisko infrastruktūru un ietver infrastruktūru, kas ir publisko iestāžu, piemēram, vietējo pašvaldību, īpašumā un ietver ēkas un ēku ieejas, kā arī visu citu aprīkojumu, tostarp ielas mēbeles, piemēram, gaismas ķermeņus, ielu norādes, luksoforus, informācijas stendus, autobusu un tramvaju pieturas un metro stacijas.

| 3.7. | Priekšlikums paredz jaunus pasākumus, kuru mērķis ir palielināt pastāvošās fiziskās infrastruktūras pārredzamību. Piemēram, tas ietver publiskās infrastruktūras īpašniekiem adresētu prasību tā sauktajos vienotajos informācijas punktos nodrošināt minimālo informāciju par fizisko infrastruktūru. Tajā ir arī paredzēti stingrāki noteikumi par plānoto inženiertehnisko darbu koordināciju, kas jau paredzēta arī Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvā, toties to tvērums un piemērošana ir būtiski paplašināta. Piemēram, informācijai par inženiertehniskajiem darbiem, kuru īstenošanas prasība ir paredzēta priekšlikumā, ir jābūt pieejamai digitālā formātā, tā jāsniedz tīkla nodrošinātājam vienotajā informācijas punktā vismaz trīs mēnešus pirms pirmās atļaujas pieprasīšanas. Šajā saistībā, tā kā datu bāzes, kas ietver šo informāciju, jau ir pieejamas daudzās ES valstīs, EESK uzskata, ka vienotie informācijas punkti būtu jāintegrē citās datu bāzēs un ar tām jāsasaista, lai novērstu pārklāšanos un ietaupītu līdzekļus. |
| --- | --- |

3.7.

Priekšlikums paredz jaunus pasākumus, kuru mērķis ir palielināt pastāvošās fiziskās infrastruktūras pārredzamību. Piemēram, tas ietver publiskās infrastruktūras īpašniekiem adresētu prasību tā sauktajos vienotajos informācijas punktos nodrošināt minimālo informāciju par fizisko infrastruktūru. Tajā ir arī paredzēti stingrāki noteikumi par plānoto inženiertehnisko darbu koordināciju, kas jau paredzēta arī Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvā, toties to tvērums un piemērošana ir būtiski paplašināta. Piemēram, informācijai par inženiertehniskajiem darbiem, kuru īstenošanas prasība ir paredzēta priekšlikumā, ir jābūt pieejamai digitālā formātā, tā jāsniedz tīkla nodrošinātājam vienotajā informācijas punktā vismaz trīs mēnešus pirms pirmās atļaujas pieprasīšanas. Šajā saistībā, tā kā datu bāzes, kas ietver šo informāciju, jau ir pieejamas daudzās ES valstīs, EESK uzskata, ka vienotie informācijas punkti būtu jāintegrē citās datu bāzēs un ar tām jāsasaista, lai novērstu pārklāšanos un ietaupītu līdzekļus.

| 3.8. | Priekšlikumā ir ietverti arī noteikumi par atļauju piešķiršanas procedūrām, kurām ir jābūt standartizētām valsts līmenī, un visām atļaujām ir jāparedz automātiska apstiprināšana, kas jāuzskata par stājušos spēkā četrus mēnešus pēc pieprasījuma iesniegšanas. Papildus tam ir paredzēts marķējums “optiskajai šķiedrai gatavs”, kas tiks izmantots, lai kontrolētu, vai ēka atbilst ļoti augstas veiktspējas tīkla, piemēram, optiskās šķiedras, iekārtošanas prasībām, kas ir viens no priekšnoteikumiem jaunu ēku būvatļauju izsniegšanai. Tomēr EESK uzsver, ka šajās ēkās ir svarīgi ierīkot ļoti augstas veiktspējas tīklu, jo tas ir nepieciešams pilnvērtīgai to potenciāla un investīciju izmantošanai. |
| --- | --- |

3.8.

Priekšlikumā ir ietverti arī noteikumi par atļauju piešķiršanas procedūrām, kurām ir jābūt standartizētām valsts līmenī, un visām atļaujām ir jāparedz automātiska apstiprināšana, kas jāuzskata par stājušos spēkā četrus mēnešus pēc pieprasījuma iesniegšanas. Papildus tam ir paredzēts marķējums “optiskajai šķiedrai gatavs”, kas tiks izmantots, lai kontrolētu, vai ēka atbilst ļoti augstas veiktspējas tīkla, piemēram, optiskās šķiedras, iekārtošanas prasībām, kas ir viens no priekšnoteikumiem jaunu ēku būvatļauju izsniegšanai. Tomēr EESK uzsver, ka šajās ēkās ir svarīgi ierīkot ļoti augstas veiktspējas tīklu, jo tas ir nepieciešams pilnvērtīgai to potenciāla un investīciju izmantošanai.

| 3.9. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstīm būtu iespēja saglabāt vai ieviest ES tiesību aktiem atbilstošus pasākumus, kas pārsniegtu minimālas Gigabitiskās infrastruktūras aktā noteiktās prasības, kā skaidri norādīts 11. apsvērumā, kurā pareizi minēts, ka šī regula neliedz pieņemt ES tiesību aktiem atbilstošus nacionālos pasākumus, kas vērsti uz pastāvošās fiziskās infrastruktūras kopīgas izmantošanas veicināšanu vai kas dotu iespēju efektīvāk ierīkot jaunu fizisko infrastruktūru, papildinot tiesības un pienākumus, kas noteikti Gigabitiskās infrastruktūras aktā. |
| --- | --- |

3.9.

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstīm būtu iespēja saglabāt vai ieviest ES tiesību aktiem atbilstošus pasākumus, kas pārsniegtu minimālas Gigabitiskās infrastruktūras aktā noteiktās prasības, kā skaidri norādīts 11. apsvērumā, kurā pareizi minēts, ka šī regula neliedz pieņemt ES tiesību aktiem atbilstošus nacionālos pasākumus, kas vērsti uz pastāvošās fiziskās infrastruktūras kopīgas izmantošanas veicināšanu vai kas dotu iespēju efektīvāk ierīkot jaunu fizisko infrastruktūru, papildinot tiesības un pienākumus, kas noteikti Gigabitiskās infrastruktūras aktā.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | Priekšlikums atbilst kopš 2020. gada decembra spēkā esošajam Eiropas Elektronisko sakaru kodeksam, ar kuru tika atjaunināts Eiropas Savienības elektronisko sakaru regulatīvais satvars. Priekšlikums turpina arī darbu pie šā kodeksa mērķa stimulēt investīcijas progresīvas savienojamības tīklos. Šā kodeksa galvenais uzdevums ir konkurences uzlabošana, tas ietver prasības uzņēmumiem ar būtisku ietekmi tirgū un attiecas ne tikai uz fizisko infrastruktūru, bet arī uz elektronisko sakaru tīkliem, piemēram, uz optiskajiem kabeļiem, savukārt Gigabitiskās infrastruktūras akta galvenais mērķis ir, ņemot vērā pašreizējās tehnoloģiskās, tirgus un regulējuma pārmaiņas, likvidēt ierīkošanas šķēršļus. |
| --- | --- |

4.1.

Priekšlikums atbilst kopš 2020. gada decembra spēkā esošajam Eiropas Elektronisko sakaru kodeksam, ar kuru tika atjaunināts Eiropas Savienības elektronisko sakaru regulatīvais satvars. Priekšlikums turpina arī darbu pie šā kodeksa mērķa stimulēt investīcijas progresīvas savienojamības tīklos. Šā kodeksa galvenais uzdevums ir konkurences uzlabošana, tas ietver prasības uzņēmumiem ar būtisku ietekmi tirgū un attiecas ne tikai uz fizisko infrastruktūru, bet arī uz elektronisko sakaru tīkliem, piemēram, uz optiskajiem kabeļiem, savukārt Gigabitiskās infrastruktūras akta galvenais mērķis ir, ņemot vērā pašreizējās tehnoloģiskās, tirgus un regulējuma pārmaiņas, likvidēt ierīkošanas šķēršļus.

| 4.2. | Lai sasniegtu Gigabitiskās infrastruktūras aktā uzstādītos mērķus, EESK atzinīgi vērtē priekšlikuma un kodeksa definīciju saskaņotību un uzsver, ka papildus piemērotiem noteikumiem un cenām svarīgas ir ātras, efektīvas un vienkāršotas procedūras, kuras būtu iespējams visur un visā Eiropas Savienībā piemērot saskaņoti. EESK uzskata, ka šajā ziņā Komisijas norādes varētu būt ļoti noderīgas. |
| --- | --- |

4.2.

Lai sasniegtu Gigabitiskās infrastruktūras aktā uzstādītos mērķus, EESK atzinīgi vērtē priekšlikuma un kodeksa definīciju saskaņotību un uzsver, ka papildus piemērotiem noteikumiem un cenām svarīgas ir ātras, efektīvas un vienkāršotas procedūras, kuras būtu iespējams visur un visā Eiropas Savienībā piemērot saskaņoti. EESK uzskata, ka šajā ziņā Komisijas norādes varētu būt ļoti noderīgas.

| 4.3. | Atbilstoši ES digitālajai desmitgadei uzstādītajam mērķim – līdz 2030. gadam panākt, lai visas Eiropas mājsaimniecības aptvertu ātrdarbīgi gigabitu mobilie tīkli, – un atšķirībā no Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas regulas, ar šo priekšlikumu tiek atbalstīta ļoti augstas veiktspējas tīklu ierīkošana ar pienākumu nodrošināt piekļuvi fiziskās infrastruktūras īpašniekiem, neraugoties uz viņu pozīciju tirgū. EESK atbalsta tvēruma paplašināšanu tā, lai visas struktūrvienības, kas nodrošina infrastruktūru, būtu ieguvējas no gigabitiskās infrastruktūras aktā paredzētajām paātrinātajām atļauju piešķiršanas procedūrām. Tomēr Komiteja uzsver, ka ir svarīgi panākt, lai regulatīvais satvars būtu tik plašs, ka segtu potenciālās daudzveidīgās to ieinteresēto personu vajadzības, kas iesaistītas ļoti augstas veiktspējas tīklu ierīkošanā visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.3.

Atbilstoši ES digitālajai desmitgadei uzstādītajam mērķim – līdz 2030. gadam panākt, lai visas Eiropas mājsaimniecības aptvertu ātrdarbīgi gigabitu mobilie tīkli, – un atšķirībā no Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas regulas, ar šo priekšlikumu tiek atbalstīta ļoti augstas veiktspējas tīklu ierīkošana ar pienākumu nodrošināt piekļuvi fiziskās infrastruktūras īpašniekiem, neraugoties uz viņu pozīciju tirgū. EESK atbalsta tvēruma paplašināšanu tā, lai visas struktūrvienības, kas nodrošina infrastruktūru, būtu ieguvējas no gigabitiskās infrastruktūras aktā paredzētajām paātrinātajām atļauju piešķiršanas procedūrām. Tomēr Komiteja uzsver, ka ir svarīgi panākt, lai regulatīvais satvars būtu tik plašs, ka segtu potenciālās daudzveidīgās to ieinteresēto personu vajadzības, kas iesaistītas ļoti augstas veiktspējas tīklu ierīkošanā visā Eiropas Savienībā.

| 4.4. | EESK atzīst, ka kopīga pastāvošās infrastruktūras izmantošana ir svarīga, lai būtu iespējams sasniegt 2030. gadam izvirzītos ES digitālās desmitgades mērķus, un uzsver arī, ka ir svarīgi panākt tīklu izturību un to aizsardzību. Eiropas Savienības savienojamības mērķu sasniegšanas nolūkā ir nepieciešama visaptveroša stratēģija, kas ietvertu jaunākās tehnoloģijas ar noturīgām, autonomām un drošām piegādes ķēdēm. Tā mērķis ir novērst pakalpojumu pārrāvumus, kuru cēlonis ir traucējumi vai kiberuzbrukumi. Tāpēc gigabitiskās infrastruktūras aktam būtu jāmudina tīklu nodrošinātāji izvēlēties tādus tehnoloģiskos komponentus, kas garantētu augstu digitālās drošības līmeni, samazinātu traucējumus tīklā un paredzētu piemērotu risinājumu šādas varbūtības gadījumā. Tīkla stabilitāte, noturība un kiberdrošība ir izšķiroši svarīga efektīvai Gigabitiskās infrastruktūras aktā paredzēto mērķu īstenošanai atbilstoši pašreizējam ES regulatīvajam satvaram un saistītajiem aspektiem, kā arī jebkādu tādu nākamo ES pasākumu saistībā šajā jomā, kas varētu tikt iekļauti Komisijas jaunajās pilnvarās, sākot no 2024. gada. |
| --- | --- |

4.4.

EESK atzīst, ka kopīga pastāvošās infrastruktūras izmantošana ir svarīga, lai būtu iespējams sasniegt 2030. gadam izvirzītos ES digitālās desmitgades mērķus, un uzsver arī, ka ir svarīgi panākt tīklu izturību un to aizsardzību. Eiropas Savienības savienojamības mērķu sasniegšanas nolūkā ir nepieciešama visaptveroša stratēģija, kas ietvertu jaunākās tehnoloģijas ar noturīgām, autonomām un drošām piegādes ķēdēm. Tā mērķis ir novērst pakalpojumu pārrāvumus, kuru cēlonis ir traucējumi vai kiberuzbrukumi. Tāpēc gigabitiskās infrastruktūras aktam būtu jāmudina tīklu nodrošinātāji izvēlēties tādus tehnoloģiskos komponentus, kas garantētu augstu digitālās drošības līmeni, samazinātu traucējumus tīklā un paredzētu piemērotu risinājumu šādas varbūtības gadījumā. Tīkla stabilitāte, noturība un kiberdrošība ir izšķiroši svarīga efektīvai Gigabitiskās infrastruktūras aktā paredzēto mērķu īstenošanai atbilstoši pašreizējam ES regulatīvajam satvaram un saistītajiem aspektiem, kā arī jebkādu tādu nākamo ES pasākumu saistībā šajā jomā, kas varētu tikt iekļauti Komisijas jaunajās pilnvarās, sākot no 2024. gada.

| 4.5. | EESK uzsver, ka uzsver, ka būtiski infrastruktūras pieejamības elementi ir ne vien ātras, efektīvas un vienkāršotas procedūras, bet arī piemēroti noteikumi un cenas. No šāda viedokļa, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt sistēmas efektivitāti, piemēram, novērst pārāk augstas cenas, kas atturētu no ļoti augstas veiktspējas tīkla ierīkošanas, EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāpieņem īpašas norādes. |
| --- | --- |

4.5.

EESK uzsver, ka uzsver, ka būtiski infrastruktūras pieejamības elementi ir ne vien ātras, efektīvas un vienkāršotas procedūras, bet arī piemēroti noteikumi un cenas. No šāda viedokļa, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt sistēmas efektivitāti, piemēram, novērst pārāk augstas cenas, kas atturētu no ļoti augstas veiktspējas tīkla ierīkošanas, EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāpieņem īpašas norādes.

| 4.6. | EESK uzskata, ka licencēšanas procesa racionalizēšana un digitalizēšana ir svarīgs elektronisko sakaru tīkla ierīkošanas elements. Tomēr EESK uzskata, ka par obligātu noteikta piekļuves tiesību apstiprināšana ar klusējot paustu piekrišanu var neatbilst proporcionalitātes principam un var kaitēt tiesībām uz īpašumu, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. un 47. pantā. |
| --- | --- |

4.6.

EESK uzskata, ka licencēšanas procesa racionalizēšana un digitalizēšana ir svarīgs elektronisko sakaru tīkla ierīkošanas elements. Tomēr EESK uzskata, ka par obligātu noteikta piekļuves tiesību apstiprināšana ar klusējot paustu piekrišanu var neatbilst proporcionalitātes principam un var kaitēt tiesībām uz īpašumu, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. un 47. pantā.

| 4.7. | EESK uzskata, strauja infrastruktūras izveide, inženiertehnisko darbu koordinēšana, sinerģijas veidošana starp dažādiem tīkla operatoriem un kopīga esošās fiziskās infrastruktūras izmantošana palīdz ietaupīt ieguldījumus, jo samazinās vidiskais slogs, nav nepieciešami papildu inženiertehniskie darbi un kļūst vieglāk sasniegt vides mērķus. |
| --- | --- |

4.7.

EESK uzskata, strauja infrastruktūras izveide, inženiertehnisko darbu koordinēšana, sinerģijas veidošana starp dažādiem tīkla operatoriem un kopīga esošās fiziskās infrastruktūras izmantošana palīdz ietaupīt ieguldījumus, jo samazinās vidiskais slogs, nav nepieciešami papildu inženiertehniskie darbi un kļūst vieglāk sasniegt vides mērķus.

| 4.8. | EESK uzskata, ka ātrdarbīgu tīklu veidošana ir izšķiroši svarīga attīstībai un sociāli ekonomiskajai kohēzijai. Tāpēc Komiteja uzskata, ka priekšlikumā būtu jāietver pārbaudāmi pasākumi, kas nodrošinātu līdzsvarotu ļoti augstas veiktspējas tīklu attīstību un vienlīdzīgu piekļuvi šiem tīkliem, kā arī novērstu plaisas palielināšanos starp valstīm un reģioniem, kuru attīstības ātrums un spēja atšķiras, kā norādīts Deklarācijā par digitālajām tiesībām un principiem (3), atbilstoši kurai visiem tirgus dalībniekiem, kuri gūst labumu no digitālās pārkārtošanās, būtu jāuzņemas sociālā atbildība un jāsedz taisnīga un samērīga sabiedriskā labuma, pakalpojumu un infrastruktūras izmaksu daļa, un visiem cilvēkiem Eiropas Savienībā, tostarp cilvēkiem ar maziem ienākumiem, ar interneta pieejamības palīdzību būtu jānodrošina piekļuve kvalitatīvai savienojamībai (4). |
| --- | --- |

4.8.

EESK uzskata, ka ātrdarbīgu tīklu veidošana ir izšķiroši svarīga attīstībai un sociāli ekonomiskajai kohēzijai. Tāpēc Komiteja uzskata, ka priekšlikumā būtu jāietver pārbaudāmi pasākumi, kas nodrošinātu līdzsvarotu ļoti augstas veiktspējas tīklu attīstību un vienlīdzīgu piekļuvi šiem tīkliem, kā arī novērstu plaisas palielināšanos starp valstīm un reģioniem, kuru attīstības ātrums un spēja atšķiras, kā norādīts Deklarācijā par digitālajām tiesībām un principiem (3

4

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/61/ES par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (OV L 155, 23.5.2014., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīva (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).

2

(3)  Eiropas deklarācija par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei (OV C 23, 23.01.2023., 1. lpp.).

3

(4)

4

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/121

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mazgāšanas līdzekļiem un virsmaktīvajām vielām, ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020 un atceļ Regulu (EK) Nr. 648/2004”

(COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD))

(2023/C 349/19)

| Ziņotāja: | Violeta JELIĆ |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Violeta JELIĆ

Violeta JELIĆ

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 1.6.2023.
  Padome, 7.6.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 193/1/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 1.6.2023.

Padome, 7.6.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

193/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē to, ka tiek atjaunināta un vienkāršota Regula (EK) Nr. 648/2004 (1) par mazgāšanas līdzekļiem, ka tiek svītroti lieki vai novecojuši elementi un saglabāti tie, kas darbojas labi. Tomēr EESK uzskata, ka iespējamo racionalizācijas pozitīvo ietekmi nonivelē vai pat pārsniedz palielinātais administratīvais slogs, ko rada citi pārskatīšanas priekšlikuma aspekti. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē to, ka tiek atjaunināta un vienkāršota Regula (EK) Nr. 648/2004 (1

| 1.2. | EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un konsekvenci starp pārskatīto Mazgāšanas līdzekļu regulu un pārējām likumdošanas un tehnikas norisēm, piemēram, tām, kas saistītas ar CLP regulu ((EK) Nr. 1272/2008) (2) un Produktu ilgtspējas ekodizainu. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un konsekvenci starp pārskatīto Mazgāšanas līdzekļu regulu un pārējām likumdošanas un tehnikas norisēm, piemēram, tām, kas saistītas ar CLP regulu ((EK) Nr. 1272/2008) (2

| 1.3. | EESK ir stingri pārliecināta, ka ir jāgarantē patērētāju un profesionālo lietotāju drošība, taču uzskata, ka jaunās prasības attiecībā uz mikroorganismus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem ir pārāk konservatīvas, neelastīgas un pretrunīgas. EESK iesaka pielāgot noteikumus, lai tie būtu saskaņotāki gan savstarpēji, gan ar citām politikas jomām un lai tie atbalstītu, nevis kavētu inovāciju šajā jaunajā produktu kategorijā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK ir stingri pārliecināta, ka ir jāgarantē patērētāju un profesionālo lietotāju drošība, taču uzskata, ka jaunās prasības attiecībā uz mikroorganismus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem ir pārāk konservatīvas, neelastīgas un pretrunīgas. EESK iesaka pielāgot noteikumus, lai tie būtu saskaņotāki gan savstarpēji, gan ar citām politikas jomām un lai tie atbalstītu, nevis kavētu inovāciju šajā jaunajā produktu kategorijā.

| 1.4. | EESK ir gandarīta, ka tiek ieviesti vienlīdzīgi konkurences apstākļi gan Eiropas Savienībā ražotu, gan importētu mazgāšanas līdzekļu un virsmaktīvo vielu tirgus uzraudzībai. Tomēr EESK uzskata, ka pienākums izveidot un paziņot produkta pasi katrai mazgāšanas līdzekļa/virsmaktīvās vielas partijai ir pārāk apgrūtinošs, un produkta pases atjaunināšanai iesaka izvēlēties piemērotāku robežvērtību. |
| --- | --- |

1.4.

EESK ir gandarīta, ka tiek ieviesti vienlīdzīgi konkurences apstākļi gan Eiropas Savienībā ražotu, gan importētu mazgāšanas līdzekļu un virsmaktīvo vielu tirgus uzraudzībai. Tomēr EESK uzskata, ka pienākums izveidot un paziņot produkta pasi katrai mazgāšanas līdzekļa/virsmaktīvās vielas partijai ir pārāk apgrūtinošs, un produkta pases atjaunināšanai iesaka izvēlēties piemērotāku robežvērtību.

| 1.5. | EESK prasa papildus paskaidrot, kāda pievienotā vērtība tirgus uzraudzībā būs produkta pasei un CE zīmei, jo Komisijas ietekmes novērtējumā šāda informācija netika iekļauta. EESK norāda, ka krāpnieciska CE zīme var apdraudēt patērētāju un lietotāju drošību, kā arī radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tiem uzņēmējiem, kuri ievēro noteikumus. |
| --- | --- |

1.5.

EESK prasa papildus paskaidrot, kāda pievienotā vērtība tirgus uzraudzībā būs produkta pasei un CE

CE

| 1.6. | EESK uzsver: lai specifiskas un tehniskas prasības būtu īstenojamas, tās ir jāievieš laikus, tāpēc Komiteja iesaka pārejas periodus sākt tikai pēc attiecīgo papildu tiesību aktu pieņemšanas. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzsver: lai specifiskas un tehniskas prasības būtu īstenojamas, tās ir jāievieš laikus, tāpēc Komiteja iesaka pārejas periodus sākt tikai pēc attiecīgo papildu tiesību aktu pieņemšanas.

| 1.7. | EESK atbalsta produktu marķējuma skaidrības un lasāmības uzlabošanu, kas tiek panākta, novēršot tiesību aktu pārklāšanos, vienkāršojot marķējuma saturu un efektīvi izmantojot digitālo marķējumu. EESK iesaka fasētiem produktiem piemērot tādas pašas marķējuma digitalizācijas iespējas kā tādai pārdošanai, kurā izmanto uzpildi, un norāda, ka mazgāšanas līdzekļus varētu marķēt skaidrāk, ja teksta vietā izmantotu piktogrammas/ikonas. |
| --- | --- |

1.7.

EESK atbalsta produktu marķējuma skaidrības un lasāmības uzlabošanu, kas tiek panākta, novēršot tiesību aktu pārklāšanos, vienkāršojot marķējuma saturu un efektīvi izmantojot digitālo marķējumu. EESK iesaka fasētiem produktiem piemērot tādas pašas marķējuma digitalizācijas iespējas kā tādai pārdošanai, kurā izmanto uzpildi, un norāda, ka mazgāšanas līdzekļus varētu marķēt skaidrāk, ja teksta vietā izmantotu piktogrammas/ikonas.

2.   Atzinuma konteksts

Atzinuma konteksts

| 2.1. | Pašreizējie mazgāšanas līdzekļu noteikumi šajā priekšlikumā ir atjaunināti atbilstīgi mērķiem, kas ietverti Eiropas zaļajā kursā, Ilgtspēju sekmējošā ķimikāliju stratēģijā un nesen pieņemtajā Komisijas paziņojumā par ES ilgtermiņa konkurētspēju. Priekšlikuma nolūks ir vienkāršot tirgus noteikumus, atceļot prasības, kas tiek uzskatītas par nevajadzīgām vai kļuvušas liekas, ieviešot brīvprātīgu digitālo marķējumu un tālab nošķirot fasētus produktus no tādiem, ko pārdod uzpildes formātā, atvieglojot novatorisku, drošu produktu pārdošanu un šai nolūkā paredzot drošuma prasības mikroorganismiem, kā arī ar produkta pases ieviešanu stiprinot izpildi. |
| --- | --- |

2.1.

Pašreizējie mazgāšanas līdzekļu noteikumi šajā priekšlikumā ir atjaunināti atbilstīgi mērķiem, kas ietverti Eiropas zaļajā kursā, Ilgtspēju sekmējošā ķimikāliju stratēģijā un nesen pieņemtajā Komisijas paziņojumā par ES ilgtermiņa konkurētspēju. Priekšlikuma nolūks ir vienkāršot tirgus noteikumus, atceļot prasības, kas tiek uzskatītas par nevajadzīgām vai kļuvušas liekas, ieviešot brīvprātīgu digitālo marķējumu un tālab nošķirot fasētus produktus no tādiem, ko pārdod uzpildes formātā, atvieglojot novatorisku, drošu produktu pārdošanu un šai nolūkā paredzot drošuma prasības mikroorganismiem, kā arī ar produkta pases ieviešanu stiprinot izpildi.

| 2.2. | Priekšlikuma vispārīgajos noteikumos ir definēti “mazgāšanas līdzekļi”, “virsmaktīvās vielas” un citi jēdzieni, uz kuriem ir atsauce ierosinātās regulas tekstā; daži no tiem ir atjaunināti un precizēti. |
| --- | --- |

2.2.

Priekšlikuma vispārīgajos noteikumos ir definēti “mazgāšanas līdzekļi”, “virsmaktīvās vielas” un citi jēdzieni, uz kuriem ir atsauce ierosinātās regulas tekstā; daži no tiem ir atjaunināti un precizēti.

| 2.3. | Priekšlikumā mazgāšanas līdzekļiem un virsmaktīvajām vielām tiek noteiktas prasības attiecībā uz brīvu apriti, bionoārdāmību, mikroorganismu izmantošanu mazgāšanas līdzekļos un ierobežojumiem attiecībā uz fosfātu un citu fosfora savienojumu saturu. Trīs pēdējie no tiem attiecīgi ir sīkāk izklāstīti ierosinātās regulas pielikumos. |
| --- | --- |

2.3.

Priekšlikumā mazgāšanas līdzekļiem un virsmaktīvajām vielām tiek noteiktas prasības attiecībā uz brīvu apriti, bionoārdāmību, mikroorganismu izmantošanu mazgāšanas līdzekļos un ierobežojumiem attiecībā uz fosfātu un citu fosfora savienojumu saturu. Trīs pēdējie no tiem attiecīgi ir sīkāk izklāstīti ierosinātās regulas pielikumos.

| 2.4. | I pielikumā ir ietverti pilnīgas bionoārdāmības kritēriji un testēšanas metodes gan virsmaktīvajām vielām kā tādām, gan kā mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļām. Salīdzinājumā ar Regulas (EK) Nr. 648/2004 noteikumiem šie kritēriji un testēšanas metodes būtībā nav mainīti, jo tie joprojām atbilst paredzētajam mērķim un tehnikas līmenim. Ir svītroti novecojušie primārās bionoārdāmības kritēriji, kā arī atkāpes procedūra tādām virsmaktīvajām vielām, kuras neatbilst pilnīgas bionoārdāmības kritērijiem: to izmantoja tikai vienu reizi, bijušajā V pielikumā, kurš 2019. gadā zaudēja spēku, tāpēc vairs netiek uzskatīta par vajadzīgu. |
| --- | --- |

2.4.

I pielikumā ir ietverti pilnīgas bionoārdāmības kritēriji un testēšanas metodes gan virsmaktīvajām vielām kā tādām, gan kā mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļām. Salīdzinājumā ar Regulas (EK) Nr. 648/2004 noteikumiem šie kritēriji un testēšanas metodes būtībā nav mainīti, jo tie joprojām atbilst paredzētajam mērķim un tehnikas līmenim. Ir svītroti novecojušie primārās bionoārdāmības kritēriji, kā arī atkāpes procedūra tādām virsmaktīvajām vielām, kuras neatbilst pilnīgas bionoārdāmības kritērijiem: to izmantoja tikai vienu reizi, bijušajā V pielikumā, kurš 2019. gadā zaudēja spēku, tāpēc vairs netiek uzskatīta par vajadzīgu.

| 2.5. | Priekšlikuma II pielikumā attiecībā uz mazgāšanas līdzekļiem, kas satur mikroorganismus, ir ieviestas prasības ar mērķi izveidot saskaņotus šādu produktu drošuma noteikumus un attiecīgas testēšanas metodes, ar kurām pierādīt atbilstību šiem noteikumiem. Prasības ietver to mikroorganismu [celmu] specifikāciju, kurus var izmantot, pamatojoties uz oficiālo to identifikāciju, kā arī noteikumu, ka tie pieder gan I riska grupai, kā noteikts Direktīvā 2000/54/EK (3) (bioloģisku aģentu iedarbība darba vietā), gan Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Kvalificētā pieņēmuma par nekaitīgumu (QPS) sarakstam. Ar pielikumu arī aizliegts izmantot konkrētus patogēnus organismus vai ģenētiski modificētus mikroorganismus, izteikt apgalvojumus par antimikrobiālu vai dezinficējošu iedarbību, ja vien mazgāšanas līdzekļi neatbilst Biocīdu regulai (ES) Nr. 528/2012 (4), un uzpildes formātā laist tirgū mazgāšanas līdzekļus, kuri satur mikroorganismus. Turklāt pielikumā ir noteiktas obligātas testēšanas prasības attiecībā uz mikroorganismus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem, tostarp prasība par tādu testēšanu, ko veic trešās personas, lai pamatotu apgalvojumus par mikroorganismu iedarbību, kā arī akūtas inhalācijas toksicitātes in vivo tests (B.2 tests saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 440/2008 (5), t. i., ESAO TG 403). |
| --- | --- |

2.5.

Priekšlikuma II pielikumā attiecībā uz mazgāšanas līdzekļiem, kas satur mikroorganismus, ir ieviestas prasības ar mērķi izveidot saskaņotus šādu produktu drošuma noteikumus un attiecīgas testēšanas metodes, ar kurām pierādīt atbilstību šiem noteikumiem. Prasības ietver to mikroorganismu [celmu] specifikāciju, kurus var izmantot, pamatojoties uz oficiālo to identifikāciju, kā arī noteikumu, ka tie pieder gan I riska grupai, kā noteikts Direktīvā 2000/54/EK (3

EFSA

QPS

4

in vivo

5

| 2.6. | Nemainītā veidā priekšlikumā ir saglabāti Regulā (EK) Nr. 648/2004 noteiktie precīzie fosfātu un citu fosfora savienojumu satura ierobežojumi. |
| --- | --- |

2.6.

Nemainītā veidā priekšlikumā ir saglabāti Regulā (EK) Nr. 648/2004 noteiktie precīzie fosfātu un citu fosfora savienojumu satura ierobežojumi.

| 2.7. | Priekšlikumā ir aprakstīti uzņēmēju, proti, ražotāju, importētāju un izplatītāju, pienākumi un jaunieviestā pilnvarotā pārstāvja loma. Ir svītrots nosacījums, ka ražotājam jābūt iedibinātam Savienībā, taču trešo valstu ražotājiem ar rakstisku pilnvarojumu ir jāieceļ pilnvarots pārstāvis konkrētu uzdevumu veikšanai (savukārt Savienībā iedibinātiem ražotājiem šāda iecelšana ir fakultatīva). |
| --- | --- |

2.7.

Priekšlikumā ir aprakstīti uzņēmēju, proti, ražotāju, importētāju un izplatītāju, pienākumi un jaunieviestā pilnvarotā pārstāvja loma. Ir svītrots nosacījums, ka ražotājam jābūt iedibinātam Savienībā, taču trešo valstu ražotājiem ar rakstisku pilnvarojumu ir jāieceļ pilnvarots pārstāvis konkrētu uzdevumu veikšanai (savukārt Savienībā iedibinātiem ražotājiem šāda iecelšana ir fakultatīva).

| 2.8. | Ar izskatāmo priekšlikumu ievieš jaunu atbilstības novērtēšanas procedūru, kas jāveic mazgāšanas līdzekļu vai virsmaktīvo vielu ražotājiem; tās pamatā ir Lēmumā Nr. 768/2008/EK minētais A modulis (iekšējā ražošanas kontrole). Procedūra ietver atbilstības pašdeklarāciju un nosaka, ka ir jāsagatavo tehniskā dokumentācija, kurā ietverts mazgāšanas līdzekļa un tā izmantošanas apraksts, ziņojumi par testiem, kas veikti atbilstības pierādīšanai, un sastāvdaļu datu apkopojums. |
| --- | --- |

2.8.

Ar izskatāmo priekšlikumu ievieš jaunu atbilstības novērtēšanas procedūru, kas jāveic mazgāšanas līdzekļu vai virsmaktīvo vielu ražotājiem; tās pamatā ir Lēmumā Nr. 768/2008/EK minētais A modulis (iekšējā ražošanas kontrole). Procedūra ietver atbilstības pašdeklarāciju un nosaka, ka ir jāsagatavo tehniskā dokumentācija, kurā ietverts mazgāšanas līdzekļa un tā izmantošanas apraksts, ziņojumi par testiem, kas veikti atbilstības pierādīšanai, un sastāvdaļu datu apkopojums.

| 2.9. | Ir izklāstītas prasības mazgāšanas līdzekļu un virsmaktīvo vielu CE zīmēm un etiķetēm, tostarp noteikumi par digitālā marķējuma ieviešanu, ja uzņēmējs izvēlas to izmantot. V pielikumā sīkāk aprakstītas marķēšanas prasības: satura marķējuma specifikācijas, informācija par devām, kuru var nenorādīt fiziskajā etiķetē, ja to norāda digitālajā etiķetē, un vienkāršota dozēšanas tabula plaša patēriņa veļas mazgāšanas līdzekļiem. Priekšlikumā ir ieviests arī datu nesēja jēdziens; datu nesēju izmanto, lai piekļūtu digitālajai etiķetei, un tas jāpiestiprina pie mazgāšanas līdzekļa vai virsmaktīvās vielas etiķetes, iepakojuma vai pavaddokumentiem. |
| --- | --- |

2.9.

Ir izklāstītas prasības mazgāšanas līdzekļu un virsmaktīvo vielu CE

| 2.10. | Priekšlikumā ir izklāstītas prasības un saturs produkta pasei, kas ieviesta, lai atvieglotu tirgū laisto mazgāšanas līdzekļu un virsmaktīvo vielu atbilstības deklarēšanu (izmantojot centrālu reģistru) un tirgus uzraudzību. Produkta pasei ir jābūt pieejamai caur iepriekš minēto datu nesēju uz produkta, un tai jābūt sadarbspējīgai ar visām produkta pasēm, kas ieviestas, piemēram, saskaņā ar tiesību aktiem par produktu ilgtspējas ekodizainu. Komisijai ir uzdevums pieņemt īstenošanas aktu, ar ko nosaka tehniskās prasības produkta pasei un datu nesējam. |
| --- | --- |

2.10.

Priekšlikumā ir izklāstītas prasības un saturs produkta pasei, kas ieviesta, lai atvieglotu tirgū laisto mazgāšanas līdzekļu un virsmaktīvo vielu atbilstības deklarēšanu (izmantojot centrālu reģistru) un tirgus uzraudzību. Produkta pasei ir jābūt pieejamai caur iepriekš minēto datu nesēju uz produkta, un tai jābūt sadarbspējīgai ar visām produkta pasēm, kas ieviestas, piemēram, saskaņā ar tiesību aktiem par produktu ilgtspējas ekodizainu. Komisijai ir uzdevums pieņemt īstenošanas aktu, ar ko nosaka tehniskās prasības produkta pasei un datu nesējam.

| 2.11. | Komisija ir pilnvarota pieņemt papildu deleģētos aktus, lai iepriekšējās nodaļās aprakstītās prasības pielāgotu tehnikas, zinātnes un tirgus attīstībai. |
| --- | --- |

2.11.

Komisija ir pilnvarota pieņemt papildu deleģētos aktus, lai iepriekšējās nodaļās aprakstītās prasības pielāgotu tehnikas, zinātnes un tirgus attīstībai.

| 2.12. | Pārejas un nobeiguma noteikumos 32. pantā ir iekļauta īpaša pārskatīšanas klauzula par prasībām attiecībā uz mikroorganismus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem, saskaņā ar kuru Komisijai ne vēlāk kā trīs gadus pēc regulas stāšanās spēkā ir jānovērtē šo noteikumu atbilstība un lietderība. |
| --- | --- |

2.12.

Pārejas un nobeiguma noteikumos 32. pantā ir iekļauta īpaša pārskatīšanas klauzula par prasībām attiecībā uz mikroorganismus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem, saskaņā ar kuru Komisijai ne vēlāk kā trīs gadus pēc regulas stāšanās spēkā ir jānovērtē šo noteikumu atbilstība un lietderība.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka Regula (EK) Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (turpmāk – “Mazgāšanas līdzekļu regula”) savu mērķu ziņā ir būtiska, darbojas labi un savus mērķus lielākoties ir sasniegusi. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka Regula (EK) Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (turpmāk – “Mazgāšanas līdzekļu regula”) savu mērķu ziņā ir būtiska, darbojas labi un savus mērķus lielākoties ir sasniegusi.

| 3.2. | EESK piekrīt Komisijas mērķim atjaunināt Mazgāšanas līdzekļu regulu tā, lai atspoguļotu tehnoloģiju, tirdzniecības un politikas attīstību, kas notikusi kopš 2004. gada, kad regula tika pieņemta, un atbalsta tās nodomu vienkāršot prasības uzņēmējiem, it sevišķi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī novērst pārklāšanos un dublēšanos ar citiem ES tiesību aktiem. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā ieviestos vienkāršojumus, taču domā, ka administratīvā sloga samazināšanas apmērs ir pieticīgāks, nekā uzskata Komisija, un realitātē slogs tiek ievērojami palielināts citās jomās (6). |
| --- | --- |

3.2.

EESK piekrīt Komisijas mērķim atjaunināt Mazgāšanas līdzekļu regulu tā, lai atspoguļotu tehnoloģiju, tirdzniecības un politikas attīstību, kas notikusi kopš 2004. gada, kad regula tika pieņemta, un atbalsta tās nodomu vienkāršot prasības uzņēmējiem, it sevišķi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī novērst pārklāšanos un dublēšanos ar citiem ES tiesību aktiem. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā ieviestos vienkāršojumus, taču domā, ka administratīvā sloga samazināšanas apmērs ir pieticīgāks, nekā uzskata Komisija, un realitātē slogs tiek ievērojami palielināts citās jomās (6

| 3.3. | Mazgāšanas līdzekļu regulas pārskatīšana notiek vienlaikus ar vairākiem citiem priekšlikumiem par pārskatītiem vai jauniem tiesību aktiem, kuri tāpat skar mazgāšanas līdzekļus, tostarp CLP regulu ((EK) Nr. 1272/2008) un jauno Produktu ilgtspējas ekodizaina regulu. EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pilnīgu saskaņu un konsekvenci starp šiem dažādajiem tiesību aktiem un nepieļaut, ka to noteikumi atšķiras vai pārklājas. |
| --- | --- |

3.3.

Mazgāšanas līdzekļu regulas pārskatīšana notiek vienlaikus ar vairākiem citiem priekšlikumiem par pārskatītiem vai jauniem tiesību aktiem, kuri tāpat skar mazgāšanas līdzekļus, tostarp CLP

| 3.4. | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumā iekļauto vienkāršoto “mazgāšanas līdzekļa” definīciju, kas būs vieglāk saprotama un piemērojama gan uzņēmējiem, gan publiskajām iestādēm. No mazgāšanas līdzekļa definīcijas svītrojot atsauces uz konkrētām sastāvdaļu kategorijām (ziepēm un/vai virsmaktīvajām vielām), definīcija kļūst iekļaujošāka un uzlabojas skaidrība par turpmākas inovācijas iespējām produktu kategorijā. |
| --- | --- |

3.4.

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumā iekļauto vienkāršoto “mazgāšanas līdzekļa” definīciju, kas būs vieglāk saprotama un piemērojama gan uzņēmējiem, gan publiskajām iestādēm. No mazgāšanas līdzekļa definīcijas svītrojot atsauces uz konkrētām sastāvdaļu kategorijām (ziepēm un/vai virsmaktīvajām vielām), definīcija kļūst iekļaujošāka un uzlabojas skaidrība par turpmākas inovācijas iespējām produktu kategorijā.

| 3.5. | EESK atzinīgi vērtē to, ka virsmaktīvām vielām ir saglabāta prasība par bionoārdāmību, un to, ka ir atcelta atkāpju procedūra, kas vairs netiek izmantota. Tas palīdz racionalizēt noteikumus un padarīt tos skaidrākus gan uzņēmējiem, gan atbildīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

3.5.

EESK atzinīgi vērtē to, ka virsmaktīvām vielām ir saglabāta prasība par bionoārdāmību, un to, ka ir atcelta atkāpju procedūra, kas vairs netiek izmantota. Tas palīdz racionalizēt noteikumus un padarīt tos skaidrākus gan uzņēmējiem, gan atbildīgajām iestādēm.

| 3.6. | EESK uzskata, ka ierosinātās prasības attiecībā uz mikroorganismus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem ir pārāk preskriptīvas un mazgāšanas līdzekļiem nav īsti piemērotas. II pielikumā noteiktās testēšanas prasības tiek uzskatītas par pārmērīgi apgrūtinošām, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Attiecībā uz mikroorganismiem, ko izmanto izsmidzināmos mazgāšanas līdzekļos, ir jāiztur akūtās inhalācijas toksicitātes tests, kuru veic ar mugurkaulniekiem, un tas parasti nozīmē 30 dzīvnieku ziedošanu vienam testam. Tas apdraud apņemšanos, kas ietverta Direktīvā 2010/63/ES (7) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, un nav nepieciešams, jo nekaitīgumu var noteikt arī ar citām metodēm (piemēram, salīdzināšanu pēc analoģijas ar vēsturiskiem datiem, in vitro testiem ar cilvēka šūnu līnijām vai pierādījumu svēršanu, it sevišķi, ņemot vērā obligāto I riska grupas/QPS statusu). |
| --- | --- |

3.6.

EESK uzskata, ka ierosinātās prasības attiecībā uz mikroorganismus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem ir pārāk preskriptīvas un mazgāšanas līdzekļiem nav īsti piemērotas. II pielikumā noteiktās testēšanas prasības tiek uzskatītas par pārmērīgi apgrūtinošām, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Attiecībā uz mikroorganismiem, ko izmanto izsmidzināmos mazgāšanas līdzekļos, ir jāiztur akūtās inhalācijas toksicitātes tests, kuru veic ar mugurkaulniekiem, un tas parasti nozīmē 30 dzīvnieku ziedošanu vienam testam. Tas apdraud apņemšanos, kas ietverta Direktīvā 2010/63/ES (7

in vitro

| 3.7. | EESK uzskata, ka nav lietderīgi prasīt, lai mikroorganismi, ko izmanto mazgāšanas līdzekļos, būtu iekļauti EFSA QPS sarakstā. Tā nav obligāta prasība pat mikroorganismu izmantošanai pārtikas un barības ražošanā, bet tas ir tikai sākumpunkts turpmākai novērtēšanai, ko veic EFSA. Mikroorganismiem, kuri nav iekļauti QPS sarakstā, joprojām var izvērtēt drošumu un lietot pārtikā vai barībā, bet attiecībā uz mazgāšanas līdzekļiem šāda iespēja pastāvētu tikai pēc tam, kas Komisija būtu oficiāli pārskatījusi prasības. Nav samērīgi, ka mazgāšanas līdzekļiem ir stingrāki noteikumi nekā pārtikai, ko uzņem tiešā veidā. No otras puses, ja QPS saraksts ir obligāts, pēc EESK domām, nav pamatoti pieprasīt, lai mikroorganismus saturoši mazgāšanas līdzekļi būtu marķēti ar brīdinājumu, ka produktu nedrīkst lietot uz tādām virsmām, kas nonāk saskarē ar pārtiku. |
| --- | --- |

3.7.

EESK uzskata, ka nav lietderīgi prasīt, lai mikroorganismi, ko izmanto mazgāšanas līdzekļos, būtu iekļauti EFSA QPS

EFSA

QPS

QPS

| 3.8. | Ierobežojot mikroorganismu klāstu, ko atļauts izmantot jaunajā, II pielikumā aprakstītajā veidā, var tikt kavēta vai pat bloķēta inovācija, turklāt netiek ņemts vērā nedz tas, ka mikroorganismus saturoši mazgāšanas līdzekļi jau ir ietverti Mazgāšanas līdzekļu regulā un citos tiesību aktos, piemēram, Produktu vispārējās drošības direktīvā, nedz nozares izstrādātais satvars, kas ļauj pienācīgi pārvaldīt mikrobioloģisku sastāvdaļu risku. Mazgāšanas līdzekļi, kas tirgū laisti pētniecības un izstrādes vajadzībām, priekšlikumā ir atbrīvoti no II pielikuma 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, taču vienīgais pieejamais mehānisms komerciālai jaunu mikroorganismu (vai to celmu) izmantošanai ir 32. pantā paredzētā pārskatīšanas klauzula un/vai deleģētie akti. EESK iesaka ieviest mazāk ierobežojošu procedūru, lai nodrošinātu un veicinātu inovāciju šajā augošajā produktu segmentā. |
| --- | --- |

3.8.

Ierobežojot mikroorganismu klāstu, ko atļauts izmantot jaunajā, II pielikumā aprakstītajā veidā, var tikt kavēta vai pat bloķēta inovācija, turklāt netiek ņemts vērā nedz tas, ka mikroorganismus saturoši mazgāšanas līdzekļi jau ir ietverti Mazgāšanas līdzekļu regulā un citos tiesību aktos, piemēram, Produktu vispārējās drošības direktīvā, nedz nozares izstrādātais satvars, kas ļauj pienācīgi pārvaldīt mikrobioloģisku sastāvdaļu risku. Mazgāšanas līdzekļi, kas tirgū laisti pētniecības un izstrādes vajadzībām, priekšlikumā ir atbrīvoti no II pielikuma 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, taču vienīgais pieejamais mehānisms komerciālai jaunu mikroorganismu (vai to celmu) izmantošanai ir 32. pantā paredzētā pārskatīšanas klauzula un/vai deleģētie akti. EESK iesaka ieviest mazāk ierobežojošu procedūru, lai nodrošinātu un veicinātu inovāciju šajā augošajā produktu segmentā.

| 3.9. | EESK atbalsta Komisijas centienus saglabāt pašreizējos ierobežojumus attiecībā uz fosfātu un citu fosfora savienojumu saturu, kas ir izrādījušies veiksmīgi: fosfora izmantošana kopš 2014. gada ir samazinājusies, un tagad to lieto tikai tādos gadījumos, kuros tas ir kritiski svarīgs, vai ja ierobežojumi vēl sliktāk ietekmētu vidi, drošību un/vai tīrīšanas efektivitāti (8). |
| --- | --- |

3.9.

EESK atbalsta Komisijas centienus saglabāt pašreizējos ierobežojumus attiecībā uz fosfātu un citu fosfora savienojumu saturu, kas ir izrādījušies veiksmīgi: fosfora izmantošana kopš 2014. gada ir samazinājusies, un tagad to lieto tikai tādos gadījumos, kuros tas ir kritiski svarīgs, vai ja ierobežojumi vēl sliktāk ietekmētu vidi, drošību un/vai tīrīšanas efektivitāti (8

| 3.10. | EESK uzskata, ka ir vajadzīga lielāka skaidrība par uzdevumiem un pienākumiem, kādi ir priekšlikumā minētajiem uzņēmējiem, piemēram, 8. pantā minētajam pilnvarotajam pārstāvim. Ja ražotājam, kas iedibināts ārpus Savienības, ir obligāti jāieceļ šāds pilnvarotais pārstāvis, nav skaidrs, vai pilnvarās, ko tam piešķir ārpussavienības ražotājs, ir jāiekļauj, piemēram, pienākums iesniegt sastāvdaļu datu apkopojumu dalībvalstu pilnvarotajām iestādēm, kā aprakstīts 7. panta 6. punktā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi uz ražotājiem gan Savienībā, gan ārpus tās attiecināt vienādus pienākumus un skaidri norādīt, kā šie pienākumi ir jāpilda. |
| --- | --- |

3.10.

EESK uzskata, ka ir vajadzīga lielāka skaidrība par uzdevumiem un pienākumiem, kādi ir priekšlikumā minētajiem uzņēmējiem, piemēram, 8. pantā minētajam pilnvarotajam pārstāvim. Ja ražotājam, kas iedibināts ārpus Savienības, ir obligāti jāieceļ šāds pilnvarotais pārstāvis, nav skaidrs, vai pilnvarās, ko tam piešķir ārpussavienības ražotājs, ir jāiekļauj, piemēram, pienākums iesniegt sastāvdaļu datu apkopojumu dalībvalstu pilnvarotajām iestādēm, kā aprakstīts 7. panta 6. punktā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi uz ražotājiem gan Savienībā, gan ārpus tās attiecināt vienādus pienākumus un skaidri norādīt, kā šie pienākumi ir jāpilda.

| 3.11. | EESK aicina sīkāk precizēt, kā produkta pase un CE zīme palīdzēs pierādīt un/vai pārbaudīt to produktu atbilstību, uz kuriem attiecas Mazgāšanas līdzekļu regula. Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumā nav identificētas nekādas īpašas problēmas saistībā ar atbilstību vai patērētāju drošības riskiem kā pamatojums šo prasību ieviešanai, un tās nav iekļautas aplūkotajos politikas risinājumos, tāpēc trūkst informācijas par to ietekmes novērtējumu. Tomēr EESK uzskata, ka produkta pase ir vienādi jāpiemēro visiem mazgāšanas līdzekļu vai virsmaktīvo vielu ražotājiem neatkarīgi no tā, vai tie ir iedibināti Savienībā vai ārpus tās, lai importa produkti neapdraudētu Eiropas produktu konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.11.

EESK aicina sīkāk precizēt, kā produkta pase un CE

| 3.12. | CE zīmes piestiprināšana pati par sevi vēl nepierāda, ka atbilstības novērtēšanas procedūras ir veiktas saskaņā ar regulu, un uzraudzības iestādēm tas vēl ir jāpārbauda, kā paredzēts pašreizējā regulā. Ir zināms, ka citās ražojumu kategorijās, uz kurām attiecas līdzīgi tiesību akti, ir sastopama krāpnieciska CE zīme, kas var apdraudēt patērētāju veselību un drošību. |
| --- | --- |

3.12.

CE

CE

| 3.13. | EESK aicina visas produktu pases, kas ieviestas saskaņā ar Mazgāšanas līdzekļu regulu, pilnībā integrēt ar tām, kas pieņemtas saskaņā ar citiem tiesību aktiem, piemēram, Produktu ilgtspējas ekodizaina regulu. Lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem, īpaši MVU, un publiskajām iestādēm, ir svarīgi saglabāt saskaņotību un gādāt, lai prasības nedublētos un neatšķirtos. |
| --- | --- |

3.13.

EESK aicina visas produktu pases, kas ieviestas saskaņā ar Mazgāšanas līdzekļu regulu, pilnībā integrēt ar tām, kas pieņemtas saskaņā ar citiem tiesību aktiem, piemēram, Produktu ilgtspējas ekodizaina regulu. Lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem, īpaši MVU, un publiskajām iestādēm, ir svarīgi saglabāt saskaņotību un gādāt, lai prasības nedublētos un neatšķirtos.

| 3.14. | EESK uzskata, ka tādas informācijas prasības produkta pasei, kādas ierosinātas patlaban, nav savienojamas ar administratīvā sloga samazināšanu. Produkta pases izveide, paziņošana reģistram un jauna datu nesēja izdrukāšana/piestiprināšana katrai konkrētai produkta partijai nav nedz realizējama, nedz samērīga, un prasība šos posmus pabeigt pirms laišanas tirgū var izjaukt un aizkavēt piegādes ķēdes. EESK iesaka Komisijai pielāgot šīs prasības tā, lai biežuma un variāciju ziņā tās būtu vieglāk izpildāmas. |
| --- | --- |

3.14.

EESK uzskata, ka tādas informācijas prasības produkta pasei, kādas ierosinātas patlaban, nav savienojamas ar administratīvā sloga samazināšanu. Produkta pases izveide, paziņošana reģistram un jauna datu nesēja izdrukāšana/piestiprināšana katrai konkrētai produkta partijai nav nedz realizējama, nedz samērīga, un prasība šos posmus pabeigt pirms laišanas tirgū var izjaukt un aizkavēt piegādes ķēdes. EESK iesaka Komisijai pielāgot šīs prasības tā, lai biežuma un variāciju ziņā tās būtu vieglāk izpildāmas.

| 3.15. | EESK pieņem zināšanai, ka īpašās un tehniskās prasības attiecībā uz produkta pasi tiks precizētas vēlāk, īstenošanas aktā. Ierosinātās regulas īstenošanā šie elementi ir būtiski, un EESK uzsver, ka ir svarīgi šīs prasības pieņemt savlaicīgi pirms regulas stāšanās spēkā, lai nerastos juridiska nenoteiktība. Lai uzņēmējiem būtu pietiekami laika izpildīt šos noteikumus, EESK iesaka pārejas periodus pārskatītās Mazgāšanas līdzekļu regulas īstenošanai sākt tikai tad, kad Komisija būs izpildījusi savus tiesību aktos noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

3.15.

EESK pieņem zināšanai, ka īpašās un tehniskās prasības attiecībā uz produkta pasi tiks precizētas vēlāk, īstenošanas aktā. Ierosinātās regulas īstenošanā šie elementi ir būtiski, un EESK uzsver, ka ir svarīgi šīs prasības pieņemt savlaicīgi pirms regulas stāšanās spēkā, lai nerastos juridiska nenoteiktība. Lai uzņēmējiem būtu pietiekami laika izpildīt šos noteikumus, EESK iesaka pārejas periodus pārskatītās Mazgāšanas līdzekļu regulas īstenošanai sākt tikai tad, kad Komisija būs izpildījusi savus tiesību aktos noteiktos pienākumus.

| 3.16. | EESK ir gandarīta, ka ir atcelts to mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļu datu apkopojums, kuri pēc CLP regulas kritērijiem ir klasificējami kā bīstami, jo tādā veidā tiek novērsta nevajadzīga dublēšanās ar minētās regulas noteikumiem. Attiecībā uz nebīstamiem mazgāšanas līdzekļiem EESK ierosina noteikt, ka sastāvdaļu datu apkopojums jāiesniedz pēc pamatota dalībvalstu pilnvaroto iestāžu pieprasījuma, kas izriet no konstatētajām patērētāju aizsardzības vajadzībām vai bažām; šāds formulējums labāk atbilstu priekšlikuma 8. panta 3. punkta c) apakšpunktam, kā arī CLP regulas VIII pielikumam. |
| --- | --- |

3.16.

EESK ir gandarīta, ka ir atcelts to mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļu datu apkopojums, kuri pēc CLP

CLP

| 3.17. | EESK atzinīgi vērtē ierosinātās izmaiņas marķēšanas prasībās; pat būdamas samērā nelielas, tās palīdz novērst dublēšanos starp CLP regulu un Mazgāšanas līdzekļu regulu attiecībā uz sastāvdaļu identifikāciju. Tādējādi uzlabojas marķējuma skaidrība un jēga no patērētāju/galalietotāju viedokļa; neatkarīgs pētījums liecina, ka patērētājs dod priekšroku marķējumam ar mazāk apjomīgu, toties skaidrāku informāciju (9). Šajā saistībā EESK ierosina vēl vairāk vienkāršot mazgāšanas līdzekļu marķēšanu, teksta vietā izmantojot piktogrammu vai ikonu sistēmu. |
| --- | --- |

3.17.

EESK atzinīgi vērtē ierosinātās izmaiņas marķēšanas prasībās; pat būdamas samērā nelielas, tās palīdz novērst dublēšanos starp CLP

9

| 3.18. | EESK atbalsta priekšlikumā iekļautos noteikumus par digitālā marķējuma iespējām, kas palīdzēs uzlabot arī fizisko marķējumu salasāmību, vienlaikus nodrošinot patērētājiem/galalietotājiem plašākas informācijas pieejamību, lielāku valodas izvēli un labāku lasāmību. EESK atbalsta arī vienā datu nesējā nodrošināto piekļuvi gan digitālajiem marķējumiem, gan informācijai par produktu pasēm; tādā veidā marķējums būs skaidrāks un mazāk pieblīvēts. |
| --- | --- |

3.18.

EESK atbalsta priekšlikumā iekļautos noteikumus par digitālā marķējuma iespējām, kas palīdzēs uzlabot arī fizisko marķējumu salasāmību, vienlaikus nodrošinot patērētājiem/galalietotājiem plašākas informācijas pieejamību, lielāku valodas izvēli un labāku lasāmību. EESK atbalsta arī vienā datu nesējā nodrošināto piekļuvi gan digitālajiem marķējumiem, gan informācijai par produktu pasēm; tādā veidā marķējums būs skaidrāks un mazāk pieblīvēts.

| 3.19. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu atļaut digitāli nodrošināt lielāko daļu nepieciešamā marķējuma tiem produktiem, ko pārdod uzpildes formātā, taču vēlas zināt, kāpēc tādus pašus noteikumus kā uzpildes formātā pārdodamiem produktiem nevarētu piemērot arī fasētiem produktiem. Tirgū laistajiem mazgāšanas līdzekļiem tas nodrošinātu vienlīdzīgākus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

3.19.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu atļaut digitāli nodrošināt lielāko daļu nepieciešamā marķējuma tiem produktiem, ko pārdod uzpildes formātā, taču vēlas zināt, kāpēc tādus pašus noteikumus kā uzpildes formātā pārdodamiem produktiem nevarētu piemērot arī fasētiem produktiem. Tirgū laistajiem mazgāšanas līdzekļiem tas nodrošinātu vienlīdzīgākus konkurences apstākļus.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004 (2004. gada 31. marts) par mazgāšanas līdzekļiem (OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.)

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 440/2008 (2008. gada 30. maijs) par testēšanas metožu noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 142, 31.5.2008., 1. lpp.).

5

REACH

(6)  Sīkāku informāciju par mazgāšanas līdzekļu nozares administratīvo slogu sk. AISE faktu lapā par kumulatīvo izmaksu novērtējumu.

6

AISE

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES (2010. gada 22. septembris) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

7

(8)  
  “Profesionālās veļas mazgāšanas un trauku mazgāšanas mašīnu nozīme saistībā ar fosfātu un citu fosfora savienojumu (P) nonākšanu notekūdeņos”, Umweltbundesamt 98/2021.

8

Umweltbundesamt

(9)  
  Geuens M, Byrne D, Boeije G, Peeters V, Vandecasteele B. Investigating the effectiveness of simplified labels for safe use communication: the case of household detergents. Int J Consum Stud. 2021; 45(6):1410–24. https://doi.org/10.1111/ijcs.12662.

9

Geuens M, Byrne D, Boeije G, Peeters V, Vandecasteele B

Investigating the effectiveness of simplified labels for safe use communication: the case of household detergents. Int J Consum Stud.

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/127 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/127

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES rīcības plāns par jūras ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu, lai zvejniecības būtu ilgtspējīgas un izturētspējīgas”
  ”

(COM(2023) 102 final)

(2023/C 349/20)

| Ziņotājs: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Javier GARAT PÉREZ

Javier GARAT PÉREZ

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 27.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 28.6.2023. |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 41/0/4 |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 149/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 27.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

28.6.2023.

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

41/0/4

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

149/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Okeāni klāj 70 % no mūsu planētas virsmas. Tās ir pārtikas un bioloģiskās daudzveidības avots, palīdz regulēt klimatu un nodrošināt iztikas līdzekļus daudzām piekrastes kopienām, sniedzot ievērojamu labumu veselībai, sabiedrībai un ekonomikai. Tāpēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka veselīgas jūras ekosistēmas ir būtiskas planētai un no tām atkarīgajām populācijām. |
| --- | --- |

1.1.

Okeāni klāj 70 % no mūsu planētas virsmas. Tās ir pārtikas un bioloģiskās daudzveidības avots, palīdz regulēt klimatu un nodrošināt iztikas līdzekļus daudzām piekrastes kopienām, sniedzot ievērojamu labumu veselībai, sabiedrībai un ekonomikai. Tāpēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka veselīgas jūras ekosistēmas ir būtiskas planētai un no tām atkarīgajām populācijām.

| 1.2. | Eiropas zvejnieki piegādā augstas kvalitātes zvejas produktus ar salīdzinoši mazu oglekļa pēdu. Pēc gadiem ilgas labas pārvaldības un zvejas noslodzes samazināšanas EESK atzinīgi vērtē zvejas krājumu iespaidīgo atjaunošanos Eiropas Savienībā. Saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem 2009. gadā Eiropas Savienībā ilgtspējīgā veidā tika zvejoti tikai pieci zivju krājumi; 2022. gadā to bija vairāk nekā sešdesmit, un situācija turpina uzlaboties (1). Zivju krājumi, it īpaši Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, ir ievērojami palielinājušies, tikai desmit gados sasniedzot par 50 % vairāk nekā 2010. gadā (2). Turklāt 99 % no ES regulēto krājumu izkrāvumiem Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (3), proti, 82,5 % no pasaulē izkrautajām zivīm (4), ir iegūti no ilgtspējīgiem zivju krājumiem. |
| --- | --- |

1.2.

Eiropas zvejnieki piegādā augstas kvalitātes zvejas produktus ar salīdzinoši mazu oglekļa pēdu. Pēc gadiem ilgas labas pārvaldības un zvejas noslodzes samazināšanas EESK atzinīgi vērtē zvejas krājumu iespaidīgo atjaunošanos Eiropas Savienībā. Saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem 2009. gadā Eiropas Savienībā ilgtspējīgā veidā tika zvejoti tikai pieci zivju krājumi; 2022. gadā to bija vairāk nekā sešdesmit, un situācija turpina uzlaboties (1

2

3

4

| 1.3. | Tomēr šī atveseļošanās ir saistīta ar ievērojamām sociālekonomiskām izmaksām. Kvotu samazinājumiem apvienojumā ar pastāvīgajām krīzēm, ar kurām saskaras zvejnieki, ir postoša ietekme, un visā Eiropā notiek kuģu nodošana metāllūžņos. Saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) datiem pašlaik Eiropas zvejas flotē ir par 28 % mazāk kuģu nekā 2000. gadā. Tāpēc EESK uzskata, ka būtiski ir nodrošināt uzņēmumiem un darba ņēmējiem ienākumu prognozējamību un ekonomiskās stabilitātes sistēmu. |
| --- | --- |

1.3.

Tomēr šī atveseļošanās ir saistīta ar ievērojamām sociālekonomiskām izmaksām. Kvotu samazinājumiem apvienojumā ar pastāvīgajām krīzēm, ar kurām saskaras zvejnieki, ir postoša ietekme, un visā Eiropā notiek kuģu nodošana metāllūžņos. Saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO

| 1.4. | Lai gan Eiropas zvejniecības nozare ir pielikusi lielas pūles un panākusi ievērojamu progresu, lai aizsargātu jūras ekosistēmas un padarītu tās ilgtspējīgas, okeāni joprojām ir pakļauti klimata pārmaiņām, paskābināšanās procesiem un piesārņojumam, ko rada tādi piesārņotāji kā plastmasa un citi jūras piedrazojuma veidi vai sauszemes darbību radīti atkritumi, kas nopietni apdraud jūras ekosistēmas un no tām atkarīgās kopienas. Lai risinātu šīs problēmas un saskaņā ar jaunā globālā biodaudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada un ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķiem, Eiropas Savienībai līdz 2030. gadam ir juridiski jāaizsargā 30 % savu jūru. EESK aicina dalībvalstis sasniegt šo mērķi noteiktajā termiņā un rast risinājumus, kas nodrošinātu līdzāspastāvēšanu ar zveju, kad tas atbilst zinātnes ieteikumiem. |
| --- | --- |

1.4.

Lai gan Eiropas zvejniecības nozare ir pielikusi lielas pūles un panākusi ievērojamu progresu, lai aizsargātu jūras ekosistēmas un padarītu tās ilgtspējīgas, okeāni joprojām ir pakļauti klimata pārmaiņām, paskābināšanās procesiem un piesārņojumam, ko rada tādi piesārņotāji kā plastmasa un citi jūras piedrazojuma veidi vai sauszemes darbību radīti atkritumi, kas nopietni apdraud jūras ekosistēmas un no tām atkarīgās kopienas. Lai risinātu šīs problēmas un saskaņā ar jaunā globālā biodaudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada un ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķiem, Eiropas Savienībai līdz 2030. gadam ir juridiski jāaizsargā 30 % savu jūru. EESK aicina dalībvalstis sasniegt šo mērķi noteiktajā termiņā un rast risinājumus, kas nodrošinātu līdzāspastāvēšanu ar zveju, kad tas atbilst zinātnes ieteikumiem.

| 1.5. | EESK atzīst, ka, neraugoties uz uzlabojumiem, zvejniecība joprojām rada vidisku ietekmi okeānos. Tāpēc ir skaidrs, ka jāturpina mazināt zvejas rīku ietekmi, jāpalielina tīklu selektivitāte un jāaizsargā jutīgās jūras sugas un ekosistēmas. EESK aicina izstrādāt dekarbonizācijas un vides aizsardzības stratēģiju, kas vairāk būtu vērsta uz inovāciju, nevis uz zvejas darbību izskaušanu, un vienlīdz lielu uzmanību pievērst trim ilgtspējas pīlāriem – vides, sociālajam un ekonomiskajam –, vienlaikus palīdzot Eiropā saglabāt kvalificētas darbvietas. EESK it īpaši aicina panākt līdzsvaru starp priekšlikumu palielināt tradicionālo zvejas apgabalu slēgšanu, no vienas puses, un zvejas darbību saglabāšanu, no otras puses, ņemot vērā zvejas krājumu pastāvīgo uzlabošanos un flotes samazināšanās riska pieaugumu. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzīst, ka, neraugoties uz uzlabojumiem, zvejniecība joprojām rada vidisku ietekmi okeānos. Tāpēc ir skaidrs, ka jāturpina mazināt zvejas rīku ietekmi, jāpalielina tīklu selektivitāte un jāaizsargā jutīgās jūras sugas un ekosistēmas. EESK aicina izstrādāt dekarbonizācijas un vides aizsardzības stratēģiju, kas vairāk būtu vērsta uz inovāciju, nevis uz zvejas darbību izskaušanu, un vienlīdz lielu uzmanību pievērst trim ilgtspējas pīlāriem – vides, sociālajam un ekonomiskajam –, vienlaikus palīdzot Eiropā saglabāt kvalificētas darbvietas. EESK it īpaši aicina panākt līdzsvaru starp priekšlikumu palielināt tradicionālo zvejas apgabalu slēgšanu, no vienas puses, un zvejas darbību saglabāšanu, no otras puses, ņemot vērā zvejas krājumu pastāvīgo uzlabošanos un flotes samazināšanās riska pieaugumu.

| 1.6. | Lai gan rīcības plāns nav juridiski saistošs, EESK norāda, ka tas radīs ievērojamas sociālekonomiskās izmaksas dalībvalstīm un to flotēm. Komiteja pauž nožēlu, ka rīcības plānam nav pievienots sociālekonomisks pētījums un tajā nav ierosināti nekādi papildu finansēšanas pasākumi pārejai uz zaļo ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanai, ko ierosinājusi Eiropas Komisija. Tādēļ Komiteja aicina veikt ierosināto pasākumu sociālekonomiskās ietekmes pētījumu, it īpaši attiecībā uz grunts zvejas aizliegumu aizsargājamās jūras teritorijās (AJT), un aicina ieviest visus nepieciešamos līdzekļus, tostarp stimulus un kompensācijas mehānismus, kas nodrošinātu taisnīgu un līdzsvarotu pārkārtošanos. |
| --- | --- |

1.6.

Lai gan rīcības plāns nav juridiski saistošs, EESK norāda, ka tas radīs ievērojamas sociālekonomiskās izmaksas dalībvalstīm un to flotēm. Komiteja pauž nožēlu, ka rīcības plānam nav pievienots sociālekonomisks pētījums un tajā nav ierosināti nekādi papildu finansēšanas pasākumi pārejai uz zaļo ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanai, ko ierosinājusi Eiropas Komisija. Tādēļ Komiteja aicina veikt ierosināto pasākumu sociālekonomiskās ietekmes pētījumu, it īpaši attiecībā uz grunts zvejas aizliegumu aizsargājamās jūras teritorijās (AJT), un aicina ieviest visus nepieciešamos līdzekļus, tostarp stimulus un kompensācijas mehānismus, kas nodrošinātu taisnīgu un līdzsvarotu pārkārtošanos.

| 1.7. | EESK uzskata, ka ir būtiski, lai jebkādi grunts zvejas rīku ierobežojumi tiktu automātiski atspoguļoti produktos, kas importēti no trešām valstīm, it īpaši ņemot vērā to, ka ES importē 70 % no patērētajām zivīm un ka tūkstošiem tonnu zivju tiek ievests no tādām valstīm kā Krievija un Ķīna, un tām pat tiek piemērotas tarifu preferences (autonomās tarifu kvotas – ATK). Tāpēc EESK aicina Komisiju rīcības plānā iekļaut tirgus pasākumus, lai nodrošinātu konsekvenci un saskaņotību starp iekšpolitiku un ārpolitiku, kā arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un trešo valstu operatoriem. Pārvietojamie grunts zvejas rīki veido 25 % no Eiropas kopējās nozvejas (5). EESK aicina izstrādāt rīcības plānu, kas nepalielinātu pārtikas (jūras produktu) nodrošinājuma un suverenitātes trūkumu un ļautu zvejniekiem pilnībā izmantot ar likumu piešķirtās nozvejas kvotas. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka ir būtiski, lai jebkādi grunts zvejas rīku ierobežojumi tiktu automātiski atspoguļoti produktos, kas importēti no trešām valstīm, it īpaši ņemot vērā to, ka ES importē 70 % no patērētajām zivīm un ka tūkstošiem tonnu zivju tiek ievests no tādām valstīm kā Krievija un Ķīna, un tām pat tiek piemērotas tarifu preferences (autonomās tarifu kvotas – ATK). Tāpēc EESK aicina Komisiju rīcības plānā iekļaut tirgus pasākumus, lai nodrošinātu konsekvenci un saskaņotību starp iekšpolitiku un ārpolitiku, kā arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un trešo valstu operatoriem. Pārvietojamie grunts zvejas rīki veido 25 % no Eiropas kopējās nozvejas (5

| 1.8. | Attiecībā uz zuti EESK aicina turpmāk un ātri censties atjaunot zušu dzīvotnes, uzlabot upju savienojamību un novērst šķēršļus migrācijai. Komiteja aicina arī uzlabot pārrobežu sadarbību un nepieļaut neproduktīvas zvejas praksi. Tikpat svarīgs aspekts, uz ko Komiteja norāda, ir tas, ka ES nesen pieņemtie zvejas aizliegumi komerciālām un atpūtas darbībām negatīvi ietekmē piekrastes zveju visā Eiropā, un tādēļ aicina pirms turpmāku ierobežojošu zvejas pasākumu apsvēršanas analizēt sugu atjaunošanā panākto progresu. |
| --- | --- |

1.8.

Attiecībā uz zuti EESK aicina turpmāk un ātri censties atjaunot zušu dzīvotnes, uzlabot upju savienojamību un novērst šķēršļus migrācijai. Komiteja aicina arī uzlabot pārrobežu sadarbību un nepieļaut neproduktīvas zvejas praksi. Tikpat svarīgs aspekts, uz ko Komiteja norāda, ir tas, ka ES nesen pieņemtie zvejas aizliegumi komerciālām un atpūtas darbībām negatīvi ietekmē piekrastes zveju visā Eiropā, un tādēļ aicina pirms turpmāku ierobežojošu zvejas pasākumu apsvēršanas analizēt sugu atjaunošanā panākto progresu.

| 1.9. | EESK uzsver zinātnes būtisko nozīmi jūras ekosistēmu apdraudējumu apzināšanā, pārvaldībā un mazināšanā. EESK secina, ka ir jāstiprina un jāuzlabo zinātniskie ieteikumi, jāpieņem ekosistēmas pieeja jūras resursu pārvaldībai un jāizmanto augstākas izšķirtspējas kartēšana attiecībā uz zvejas pēdu un oglekļa piesaistītājiem. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzsver zinātnes būtisko nozīmi jūras ekosistēmu apdraudējumu apzināšanā, pārvaldībā un mazināšanā. EESK secina, ka ir jāstiprina un jāuzlabo zinātniskie ieteikumi, jāpieņem ekosistēmas pieeja jūras resursu pārvaldībai un jāizmanto augstākas izšķirtspējas kartēšana attiecībā uz zvejas pēdu un oglekļa piesaistītājiem.

| 1.10. | Attiecībā uz munīciju un citām piesārņojošām vielām, kas mūsu jūrās nonākušas kara laikā, it īpaši Baltijas jūrā, EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt operatīvus pasākumus, lai attīrītu jūras gultni, kā arī ieviest likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu, ka ūdeņi ir pasargāti no šiem apdraudējumiem. |
| --- | --- |

1.10.

Attiecībā uz munīciju un citām piesārņojošām vielām, kas mūsu jūrās nonākušas kara laikā, it īpaši Baltijas jūrā, EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt operatīvus pasākumus, lai attīrītu jūras gultni, kā arī ieviest likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu, ka ūdeņi ir pasargāti no šiem apdraudējumiem.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Rīcības plāns ietilpst Komisijas centienos panākt konsekventāku ES vides politikas un kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu, izmantojot trīs ilgtspējas pīlārus: vides, ekonomikas un sociālo pīlāru. Tās mērķis ir paātrināt pāreju uz ilgtspējīgāku zvejas praksi, izmantojot šādus elementus:






  — | selektīvāku zvejas rīku un paņēmienu izmantošana komerciālajā zvejā, lai samazinātu zivju mazuļu nozveju un tādējādi palielinātu zivju krājumu vairošanās un saglabāšanas iespējas savvaļā, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Rīcības plāns ietilpst Komisijas centienos panākt konsekventāku ES vides politikas un kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu, izmantojot trīs ilgtspējas pīlārus: vides, ekonomikas un sociālo pīlāru. Tās mērķis ir paātrināt pāreju uz ilgtspējīgāku zvejas praksi, izmantojot šādus elementus:

—

selektīvāku zvejas rīku un paņēmienu izmantošana komerciālajā zvejā, lai samazinātu zivju mazuļu nozveju un tādējādi palielinātu zivju krājumu vairošanās un saglabāšanas iespējas savvaļā,

| — | tādu tehnoloģisku un praktisku jauninājumu izmantošana, kuru mērķis ir novērst jutīgu sugu nejaušu nozveju, |
| --- | --- |

—

tādu tehnoloģisku un praktisku jauninājumu izmantošana, kuru mērķis ir novērst jutīgu sugu nejaušu nozveju,

| — | līdz 2030. gadam pakāpeniski pārtraukt grunts zveju visās aizsargājamās jūras teritorijās, ņemot vērā to būtisko nozīmi jūras biodaudzveidības atjaunošanā un jūras gultnes nozīmi jūras ekosistēmu veselībai un klimata pārmaiņu mazināšanai. |
| --- | --- |

—

līdz 2030. gadam pakāpeniski pārtraukt grunts zveju visās aizsargājamās jūras teritorijās, ņemot vērā to būtisko nozīmi jūras biodaudzveidības atjaunošanā un jūras gultnes nozīmi jūras ekosistēmu veselībai un klimata pārmaiņu mazināšanai.

| 2.2. | Kā norāda Eiropas Komisija, šī pāreja būtu jāatbalsta ar viegli pieejamu finansējumu zinātniskajam darbam, lai izstrādātu un veicinātu inovatīvus zvejas paņēmienus, un ar stabilu pārvaldības sistēmu, kas ļautu veidot dialogu starp zvejniecības un vides kopienām. |
| --- | --- |

2.2.

Kā norāda Eiropas Komisija, šī pāreja būtu jāatbalsta ar viegli pieejamu finansējumu zinātniskajam darbam, lai izstrādātu un veicinātu inovatīvus zvejas paņēmienus, un ar stabilu pārvaldības sistēmu, kas ļautu veidot dialogu starp zvejniecības un vides kopienām.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Likumdošanas aspekti

Likumdošanas aspekti

| 3.1. | EESK norāda, ka rīcības plāns nav saistošs un galvenokārt satur virkni dalībvalstīm adresētu ieteikumu, kuru pamatā ir ES Biodaudzveidības stratēģija (6), Klimatadaptācijas stratēģija (7) un stratēģija “No lauka līdz galdam” (8). Tomēr ierosinātā rīcības programma radīs ievērojamas sociālekonomiskās izmaksas dalībvalstīm un to flotēm. Šajā sakarā EESK uzskata, ka rīcības plāns ir unikāla iespēja uzsākt dialogu Eiropas un valstu līmenī, un tāpēc atbalsta kopīgas darba grupas izveidi dalībvalstīm, kurā ieinteresētās personas (kuģu īpašnieki, darba ņēmēji un vides jomas ieinteresētās personas) darbotos kā novērotāji, nodrošinot koordinētus un iekļaujošus lēmumu pieņemšanas procesus, lai pieņemtu un īstenotu saskaņotus pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

3.1.

EESK norāda, ka rīcības plāns nav saistošs un galvenokārt satur virkni dalībvalstīm adresētu ieteikumu, kuru pamatā ir ES Biodaudzveidības stratēģija (6

7

8

| 3.2. | EESK atgādina, ka ES zivsaimniecības un vides tiesību akti jau tagad prasa aizsargāt un atjaunot jūras gultni. Piemēram, aizliegta ir zveja ar pārvietojamajiem grunts zvejas rīkiem Vidusjūrā dziļumā, kas pārsniedz 1 000 metru. Atlantijas okeānā aizliegta ir grunts tralēšana dziļumā, kas pārsniedz 800 metru, un grunts zvejai ir paredzēts slēgt 16 419 km2 lielu teritoriju jutīgās jūras ekosistēmās. |
| --- | --- |

3.2.

EESK atgādina, ka ES zivsaimniecības un vides tiesību akti jau tagad prasa aizsargāt un atjaunot jūras gultni. Piemēram, aizliegta ir zveja ar pārvietojamajiem grunts zvejas rīkiem Vidusjūrā dziļumā, kas pārsniedz 1 000 metru. Atlantijas okeānā aizliegta ir grunts tralēšana dziļumā, kas pārsniedz 800 metru, un grunts zvejai ir paredzēts slēgt 16 419 km2

| 3.3. | Tomēr Eiropas Savienībai līdz 2030. gadam ir juridiski jāaizsargā 30 % tās jūru saskaņā ar jaunā globālā biodaudzveidības satvara un ES Biodaudzveidības stratēģijas mērķiem. EESK aicina dalībvalstis īstenot šo mērķi, izmantojot valstu stratēģijas, kas veicina uz ekosistēmām vērstu pieeju un nodrošina to līdzāspastāvēšanu ar zveju, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

3.3.

Tomēr Eiropas Savienībai līdz 2030. gadam ir juridiski jāaizsargā 30 % tās jūru saskaņā ar jaunā globālā biodaudzveidības satvara un ES Biodaudzveidības stratēģijas mērķiem. EESK aicina dalībvalstis īstenot šo mērķi, izmantojot valstu stratēģijas, kas veicina uz ekosistēmām vērstu pieeju un nodrošina to līdzāspastāvēšanu ar zveju, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem.

| 3.4. | Komiteja uzsver, ka vispārējais grunts zvejas aizliegums aizsargājamās jūras teritorijās (AJT) nav paredzēts nevienā starptautiskā tiesību aktā (BBNJ (9), KBD (10) vai RZPO (11)) vai pašā ES acquis. Tāpēc EESK uzskata, ka ir lietderīgi sekot interpretācijai, ko Eiropas Komisija sniegusi savā atbildē uz Revīzijas palātas ziņojumu (12), kurā teikts, ka “AJT noteikšanai kopumā ir nevis jāierobežo cilvēku darbības, bet drīzāk jāpalīdz izstrādāt efektīvus pārvaldības pasākumus atbilstīgi teritoriju saglabāšanas mērķiem un pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem. Tā var ierobežot zvejas darbības tikai tad, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu aizsargājamo dabas elementu ekoloģiskās prasības”. Tāda pati loģika ir atspoguļota Dzīvotņu direktīvā (13), kurā noteikts, ka, veicot “pasākumus saskaņā ar šo direktīvu, ņem vērā ekonomiskās, sociālās un kultūras prasības, kā arī reģionālās un vietējās īpatnības”, papildus prasībai katrā atsevišķā gadījumā veikt ietekmes novērtējumu un veikt atbilstošus pasākumus (6. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

3.4.

Komiteja uzsver, ka vispārējais grunts zvejas aizliegums aizsargājamās jūras teritorijās (AJT) nav paredzēts nevienā starptautiskā tiesību aktā (BBNJ

9

10

11

acquis

12

13

| 3.5. | Lai nodrošinātu, ka zvejas produktus var ražot atbilstoši labākajiem sociālajiem un vides standartiem, nekaitējot dažādu ES valstu uzņēmēju konkurētspējai, rīcības plānā būtu jānosaka stratēģija, kas rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp attiecībā uz trešo valstu standartiem. Turklāt dialogos un apspriedēs par to, kā to īstenos katra dalībvalsts, būtu jākoordinē centieni un jānodrošina, ka Eiropas karoga flotes, kas darbojas citas dalībvalsts ūdeņos, var būt pārstāvētas valstu AJT izveides procesos. Pretējā gadījumā varētu rasties nevienlīdzīga attieksme, kas nozīmē, ka Eiropas ūdeņos nebūtu nodrošināta konsekvence. |
| --- | --- |

3.5.

Lai nodrošinātu, ka zvejas produktus var ražot atbilstoši labākajiem sociālajiem un vides standartiem, nekaitējot dažādu ES valstu uzņēmēju konkurētspējai, rīcības plānā būtu jānosaka stratēģija, kas rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp attiecībā uz trešo valstu standartiem. Turklāt dialogos un apspriedēs par to, kā to īstenos katra dalībvalsts, būtu jākoordinē centieni un jānodrošina, ka Eiropas karoga flotes, kas darbojas citas dalībvalsts ūdeņos, var būt pārstāvētas valstu AJT izveides procesos. Pretējā gadījumā varētu rasties nevienlīdzīga attieksme, kas nozīmē, ka Eiropas ūdeņos nebūtu nodrošināta konsekvence.

| 3.6. | Komiteja vērš uzmanību uz LESD 39. pantu, saskaņā ar kuru ir jānodrošina pietiekami augsts dzīves līmenis lauksaimniecības (un zvejniecības) kopienai, jāgarantē piegāžu pieejamība un jānodrošina, ka patērētāji saņem preces par samērīgām cenām. Tāpēc, ņemot vērā proporcionalitātes principu (LESD 5. pants), dalībvalstīm būtu jāierosina iespēja, kurai ir vismazākā ietekme uz floti un kura nodrošina efektīvu dabas aizsardzību. |
| --- | --- |

3.6.

Komiteja vērš uzmanību uz LESD 39. pantu, saskaņā ar kuru ir jānodrošina pietiekami augsts dzīves līmenis lauksaimniecības (un zvejniecības) kopienai, jāgarantē piegāžu pieejamība un jānodrošina, ka patērētāji saņem preces par samērīgām cenām. Tāpēc, ņemot vērā proporcionalitātes principu (LESD 5. pants), dalībvalstīm būtu jāierosina iespēja, kurai ir vismazākā ietekme uz floti un kura nodrošina efektīvu dabas aizsardzību.

| 3.7. | EESK norāda, ka Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā (14) ir uzsvērta nepieciešamība palielināt spēju pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un veicināt klimatnoturību un attīstību ar zemām siltumnīcefekta gāzu emisijām, neapdraudot pārtikas ražošanu. |
| --- | --- |

3.7.

EESK norāda, ka Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā (14

Darbības joma

Darbības joma

| 3.8. | Komisija mudina dalībvalstis pieņemt valsts pasākumus un attiecīgā gadījumā iesniegt kopīgus ieteikumus Komisijai, lai tādējādi nodrošinātu, ka zveja ar pārvietojamajiem grunts zvejas rīkiem līdz 2030. gadam tiek pakāpeniski izbeigta visās AJT. |
| --- | --- |

3.8.

Komisija mudina dalībvalstis pieņemt valsts pasākumus un attiecīgā gadījumā iesniegt kopīgus ieteikumus Komisijai, lai tādējādi nodrošinātu, ka zveja ar pārvietojamajiem grunts zvejas rīkiem līdz 2030. gadam tiek pakāpeniski izbeigta visās AJT.

| 3.9. | EESK norāda, ka AJT var ierobežot zvejas darbības, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu aizsargājamo dabas elementu ekoloģiskās prasības. Šajā kontekstā AJT var tikt ietverti daudzi citi saglabāšanas pasākumi, kas nav saistīti ar grunts zveju, piemēram, jūras putnu, vaļveidīgo vai bruņurupuču aizsardzību. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju, ierosinot pasākumus attiecībā uz grunts zvejas rīkiem, koncentrēt centienus uz AJT, kuru uzdevums ir aizsargāt jutīgās jūras gultnes, nevis citus jūras gultnes veidus. |
| --- | --- |

3.9.

EESK norāda, ka AJT var ierobežot zvejas darbības, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu aizsargājamo dabas elementu ekoloģiskās prasības. Šajā kontekstā AJT var tikt ietverti daudzi citi saglabāšanas pasākumi, kas nav saistīti ar grunts zveju, piemēram, jūras putnu, vaļveidīgo vai bruņurupuču aizsardzību. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju, ierosinot pasākumus attiecībā uz grunts zvejas rīkiem, koncentrēt centienus uz AJT, kuru uzdevums ir aizsargāt jutīgās jūras gultnes, nevis citus jūras gultnes veidus.

| 3.10. | EESK norāda, ka Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) 3. mērķis paredz garantēt un nodrošināt, ka līdz 2030. gadam vismaz 30 % piekrastes un jūras teritoriju tiek efektīvi saglabātas un pārvaldītas, izmantojot AJT un citus iedarbīgus konkrētai teritorijai paredzētus saglabāšanas pasākumus (OECM), vienlaikus nodrošinot, ka jebkura ilgtspējīga izmantošana, ja nepieciešams, šādās teritorijās pilnībā atbilst saglabāšanas rezultātiem, atzīstot un ievērojot vietējo kopienu tiesības. |
| --- | --- |

3.10.

EESK norāda, ka Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) 3. mērķis paredz garantēt un nodrošināt, ka līdz 2030. gadam vismaz 30 % piekrastes un jūras teritoriju tiek efektīvi saglabātas un pārvaldītas, izmantojot AJT un citus iedarbīgus konkrētai teritorijai paredzētus saglabāšanas pasākumus (OECM

| 3.11. | Šajā sakarā EESK pauž nožēlu par to, ka Komisija rīcības plānā nav minējusi iekļaujošus un efektīvus vides aizsardzības instrumentus, piemēram, OECM. EESK aicina izmantot FAO 2022. gadā publicēto rokasgrāmatu citu efektīvu jūras zvejniecības saglabāšanas pasākumu noteikšanai, novērtēšanai un ziņošanai par tiem (15). |
| --- | --- |

3.11.

Šajā sakarā EESK pauž nožēlu par to, ka Komisija rīcības plānā nav minējusi iekļaujošus un efektīvus vides aizsardzības instrumentus, piemēram, OECM

FAO

15

| 3.12. | EESK arī aicina tiesību aktos noteiktā 30 % aizsardzības mērķa aprēķinā iekļaut OECM, lai šo mērķi varētu sasniegt samērīgā veidā. Šajā sakarā EESK aicina ņemt vērā citus grunts zvejas aizliegumus, kas noteikti zivsaimniecības tiesību aktos, piemēram, 87 apgabalos, kas nesen slēgti grunts zvejai Atlantijas okeānā, vai aizliegumus Vidusjūras rietumu daļā, kas noteikti saistībā ar daudzgadu pārvaldības plānu. |
| --- | --- |

3.12.

EESK arī aicina tiesību aktos noteiktā 30 % aizsardzības mērķa aprēķinā iekļaut OECM

Zvejas pēda

Zvejas pēda

| 3.13. | Atsaucoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 2021. gada 24. jūnija īpašo atzinumu, rīcības plānā ir precizēts, ka kopumā pārvietojamo grunts zveju Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā veic 80–90 % “zvejas apgabalos”. EESK norāda, ka šādi augsti rādītāji galvenokārt ir saistīti ar zvejas pēdas kartēšanas zemo izšķirtspēju. Lai novērtētu grunts zvejas ietekmi, ICES izmanto koordinātu tīklu, kura izšķirtspēja ir aptuveni 17 km2 (ziemeļu platuma grādos) un 27 km2 (dienvidu platuma grādos). Citiem vārdiem sakot, ja kuģis virzās pa līniju kādā no šā apgabala punktiem, tiek uzskatīts, ka tiek zvejots visā apgabalā. Tā rezultātā mākslīgi tiek palielināta izmantotā teritorija un tiek pieņemti politiski lēmumi bez precīzas kartēšanas. Tāpēc EESK aicina Komisiju savā rīcības plānā uzsvērt, ka ir vajadzīga labāka grunts zvejas rīku izmantošanas kartēšana. Jūras stratēģijas pamatdirektīvas (16) īstenošanas ziņojumā Komisija norāda, ka galvenās darbības, kuras izraisa bentisko sugu dzīvotņu fizisku izzušanu (17), ir “zemes atgrūšana no jūras un pretplūdu aizsardzība, ostu būvniecība, cieto atkritumu izgāšana, atjaunojamās enerģijas ražošana un ietekme, ko rada ilgtnespējīga akvakultūras prakse (18)”. Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju arī ierosināt papildu pasākumus, kas līdz minimumam samazinātu vai novērstu minēto elementu ietekmi, kas savukārt negatīvi ietekmē zvejas darbības. |
| --- | --- |

3.13.

Atsaucoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES

ICES

2

2

16

17

18

Zinātne

Zinātne

| 3.14. | Tādi traucējumi kā paskābināšanās, okeāna karstuma viļņi, skābekļa trūkums, toksisko aļģu ziedēšana, parazīti vai vairošanās problēmas var izraisīt zivju krājumu izsīkšanu vai izraisīt to pārvietošanos uz dziļākiem un aukstākiem ūdeņiem. Jūras ekosistēmas negatīvi ietekmē arī plastmasa, mikroplastmasa un citi cilvēka darbības izraisīti piesārņotāji. Šo faktoru dēļ tradicionālā zivsaimniecības zinātne dažos gadījumos nespēj izprast dažu krājumu stāvokli un izmaiņas tajos. EESK secina, ka tāpēc vairāk nekā jebkad agrāk ir jāizmanto ekosistēmas pieeja un jāpilnveido zinātne, lai novērtētu, izprastu un pielāgotos pārmaiņām. |
| --- | --- |

3.14.

Tādi traucējumi kā paskābināšanās, okeāna karstuma viļņi, skābekļa trūkums, toksisko aļģu ziedēšana, parazīti vai vairošanās problēmas var izraisīt zivju krājumu izsīkšanu vai izraisīt to pārvietošanos uz dziļākiem un aukstākiem ūdeņiem. Jūras ekosistēmas negatīvi ietekmē arī plastmasa, mikroplastmasa un citi cilvēka darbības izraisīti piesārņotāji. Šo faktoru dēļ tradicionālā zivsaimniecības zinātne dažos gadījumos nespēj izprast dažu krājumu stāvokli un izmaiņas tajos. EESK secina, ka tāpēc vairāk nekā jebkad agrāk ir jāizmanto ekosistēmas pieeja un jāpilnveido zinātne, lai novērtētu, izprastu un pielāgotos pārmaiņām.

| 3.15. | Rīcības plānā paziņots, ka Komisija 2024. gadā uzsāks pētījumu, lai kvantitatīvi noteiktu ES jūras gultnes oglekļa uzglabāšanas spēju un grunts zvejas darbību iespējamo ietekmi uz šo spēju. EESK atzinīgi vērtē šo iniciatīvu. Šajā sakarā EESK aicina apsvērt, vai nogulšņu traucējumu monitorings ir efektīvs klimata pārmaiņu mazināšanas ziņā. Būtu jāizpēta arī ietekme, ko rada zvejas piepūles novirzīšana uz jauniem, neizmantotiem apgabaliem zvejas aizlieguma dēļ, kā arī dabas parādību, piemēram, vētru, ietekme uz nogulsnēm. Pēc tam tie būtu jāsalīdzina ar grunts zvejas ietekmi. |
| --- | --- |

3.15.

Rīcības plānā paziņots, ka Komisija 2024. gadā uzsāks pētījumu, lai kvantitatīvi noteiktu ES jūras gultnes oglekļa uzglabāšanas spēju un grunts zvejas darbību iespējamo ietekmi uz šo spēju. EESK atzinīgi vērtē šo iniciatīvu. Šajā sakarā EESK aicina apsvērt, vai nogulšņu traucējumu monitorings ir efektīvs klimata pārmaiņu mazināšanas ziņā. Būtu jāizpēta arī ietekme, ko rada zvejas piepūles novirzīšana uz jauniem, neizmantotiem apgabaliem zvejas aizlieguma dēļ, kā arī dabas parādību, piemēram, vētru, ietekme uz nogulsnēm. Pēc tam tie būtu jāsalīdzina ar grunts zvejas ietekmi.

| 3.16. | EESK pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot interaktīvu platformu par selektīviem un inovatīviem zvejas rīkiem, lai apmainītos ar zināšanām un paraugpraksi. Šajā sakarā Komiteja uzsver Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumus par inovatīviem zvejas rīkiem (19), kuros eksperti ir novērtējuši inovatīvu zvejas rīku priekšrocības un ietekmi uz jūras ekosistēmām, jutīgām dzīvotnēm un zvejniecības selektivitāti. EESK atzinīgi vērtē to, ka lielākā daļa progresa ir panākta grunts zvejniecības jomā, un mudina turpināt progresu šajā virzienā. |
| --- | --- |

3.16.

EESK pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot interaktīvu platformu par selektīviem un inovatīviem zvejas rīkiem, lai apmainītos ar zināšanām un paraugpraksi. Šajā sakarā Komiteja uzsver Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES

19

Sociālekonomiskā ietekme

Sociālekonomiskā ietekme

| 3.17. | Lai gan tas nav obligāti, EESK aicina veikt ierosināto pasākumu sociālekonomiskās ietekmes novērtējumu, it īpaši attiecībā uz grunts zvejas aizliegumu AJT. Ņemot vērā to, ka Eiropas Savienībā tralēšanā vien ir iesaistīti 7 000 zvejas kuģu, 20 000 zvejnieku, viena trešdaļa kopējās zvejas kapacitātes, 38 % no ES flotes radītajiem ienākumiem un 25 % no kopējās nozvejas, būtiski ir novērtēt ierosināto pasākumu ietekmi. |
| --- | --- |

3.17.

Lai gan tas nav obligāti, EESK aicina veikt ierosināto pasākumu sociālekonomiskās ietekmes novērtējumu, it īpaši attiecībā uz grunts zvejas aizliegumu AJT. Ņemot vērā to, ka Eiropas Savienībā tralēšanā vien ir iesaistīti 7 000 zvejas kuģu, 20 000 zvejnieku, viena trešdaļa kopējās zvejas kapacitātes, 38 % no ES flotes radītajiem ienākumiem un 25 % no kopējās nozvejas, būtiski ir novērtēt ierosināto pasākumu ietekmi.

| 3.18. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt un līdz minimumam samazināt tiešo ietekmi, ko rada ne tikai ierosinātie pasākumi, piemēram, piekļuves zaudēšana tradicionālajām teritorijām, bet arī zvejas piepūles pārvietošana uz citiem apgabaliem, kas var radīt dažādu zvejas rīku saderības problēmas, padarīt mērķsugas nepieejamas un palielināt degvielas patēriņu. |
| --- | --- |

3.18.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt un līdz minimumam samazināt tiešo ietekmi, ko rada ne tikai ierosinātie pasākumi, piemēram, piekļuves zaudēšana tradicionālajām teritorijām, bet arī zvejas piepūles pārvietošana uz citiem apgabaliem, kas var radīt dažādu zvejas rīku saderības problēmas, padarīt mērķsugas nepieejamas un palielināt degvielas patēriņu.

Pārtikas nodrošinājums

Pārtikas nodrošinājums

| 3.19. | Rīcības plāna secinājumos ir uzsvērta nepieciešamība garantēt nodrošinātību ar pārtiku, kā arī zvejnieku, piekrastes kopienu un sabiedrības kopumā sociālekonomisko labklājību. Tomēr grunts zvejas aizliegums pašreizējās AJT (10 % jūru) vien izraisīs importa pieaugumu par 2 %. Ņemot vērā taisnīgas pārkārtošanās nozīmi, EESK aicina veikt pētījumu par aplēsto importa pieaugumu, lai sasniegtu rīcības plānā izvirzītos mērķus (30 % jūru). |
| --- | --- |

3.19.

Rīcības plāna secinājumos ir uzsvērta nepieciešamība garantēt nodrošinātību ar pārtiku, kā arī zvejnieku, piekrastes kopienu un sabiedrības kopumā sociālekonomisko labklājību. Tomēr grunts zvejas aizliegums pašreizējās AJT (10 % jūru) vien izraisīs importa pieaugumu par 2 %. Ņemot vērā taisnīgas pārkārtošanās nozīmi, EESK aicina veikt pētījumu par aplēsto importa pieaugumu, lai sasniegtu rīcības plānā izvirzītos mērķus (30 % jūru).

| 3.20. | EESK atgādina, ka 70 % no ES patērētajām zivīm jau tiek ievesti no trešām valstīm un ka pārvietojamie grunts zvejas rīki veido 25 % no kopējās Eiropas nozvejas. EESK aicina izstrādāt rīcības plānu, kas nepalielinātu pārtikas (jūras produktu) nodrošinājuma un suverenitātes trūkumu un ļautu zvejniekiem pilnībā izmantot ar likumu piešķirtās nozvejas kvotas. |
| --- | --- |

3.20.

EESK atgādina, ka 70 % no ES patērētajām zivīm jau tiek ievesti no trešām valstīm un ka pārvietojamie grunts zvejas rīki veido 25 % no kopējās Eiropas nozvejas. EESK aicina izstrādāt rīcības plānu, kas nepalielinātu pārtikas (jūras produktu) nodrošinājuma un suverenitātes trūkumu un ļautu zvejniekiem pilnībā izmantot ar likumu piešķirtās nozvejas kvotas.

Tirgus pasākumi

Tirgus pasākumi

| 3.21. | EESK uzskata, ka ir būtiski, lai grunts zvejas rīku ierobežojumi tiktu automātiski atspoguļoti produktos, kas importēti no trešām valstīm. Šis jautājums ir īpaši svarīgs, ņemot vērā to, ka tūkstošiem tonnu balto zivju (piemēram, Aļaskas pollaks, menca, pikša) tiek ievests no Krievijas un Ķīnas un pat gūst labumu no tarifa preferencēm (ATK). Tāpēc EESK aicina Komisiju rīcības plānā iekļaut tirgus pasākumus, lai nodrošinātu konsekvenci un saskaņotību starp iekšpolitiku un ārpolitiku, kā arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un trešo valstu operatoriem. |
| --- | --- |

3.21.

EESK uzskata, ka ir būtiski, lai grunts zvejas rīku ierobežojumi tiktu automātiski atspoguļoti produktos, kas importēti no trešām valstīm. Šis jautājums ir īpaši svarīgs, ņemot vērā to, ka tūkstošiem tonnu balto zivju (piemēram, Aļaskas pollaks, menca, pikša) tiek ievests no Krievijas un Ķīnas un pat gūst labumu no tarifa preferencēm (ATK). Tāpēc EESK aicina Komisiju rīcības plānā iekļaut tirgus pasākumus, lai nodrošinātu konsekvenci un saskaņotību starp iekšpolitiku un ārpolitiku, kā arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un trešo valstu operatoriem.

Finansējums

Finansējums

| 3.22. | EESK pauž nožēlu, ka rīcības plānā nav ierosināti nekādi papildu finansēšanas pasākumi pārejai uz zaļo ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanai, ko ierosinājusi Eiropas Komisija. Šāda mēroga iniciatīva, kas skar daudzus grunts zvejas kuģus, jāpapildina ar vajadzīgajiem stimuliem un kompensējošajiem mehānismiem. EESK aicina piešķirt publisko atbalstu pētniecībai un inovācijai, lai samazinātu saskari ar jūras gultni, nevis zvejas rīku nomaiņai vai nodošanai metāllūžņos. Tam būtu vajadzīgas milzīgas naudas summas, kas pašreizējos fondos nav pieejamas, un tas radītu tehniskus šķēršļus, mainot zvejas metodes. EESK arī aicina ņemt vērā zvejniecības nozares sezonalitāti un īpatnības. EESK aicina papildus Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondam (EJZAF), Eiropas Sociālajam fondam un Eiropas Reģionālās attīstības fondam pieņemt uz zvejniecību vērstas programmas, lai uzlabotu līdzekļu novirzīšanu uz jomām, kurās tie ir visvairāk vajadzīgi. Turklāt Komiteja aicina Eiropas Komisiju sagatavot uzraudzības ziņojumus, lai pārbaudītu, vai līdzekļi tiek pienācīgi izlietoti un sadalīti. |
| --- | --- |

3.22.

EESK pauž nožēlu, ka rīcības plānā nav ierosināti nekādi papildu finansēšanas pasākumi pārejai uz zaļo ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanai, ko ierosinājusi Eiropas Komisija. Šāda mēroga iniciatīva, kas skar daudzus grunts zvejas kuģus, jāpapildina ar vajadzīgajiem stimuliem un kompensējošajiem mehānismiem. EESK aicina piešķirt publisko atbalstu pētniecībai un inovācijai, lai samazinātu saskari ar jūras gultni, nevis zvejas rīku nomaiņai vai nodošanai metāllūžņos. Tam būtu vajadzīgas milzīgas naudas summas, kas pašreizējos fondos nav pieejamas, un tas radītu tehniskus šķēršļus, mainot zvejas metodes. EESK arī aicina ņemt vērā zvejniecības nozares sezonalitāti un īpatnības. EESK aicina papildus Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondam (EJZAF), Eiropas Sociālajam fondam un Eiropas Reģionālās attīstības fondam pieņemt uz zvejniecību vērstas programmas, lai uzlabotu līdzekļu novirzīšanu uz jomām, kurās tie ir visvairāk vajadzīgi. Turklāt Komiteja aicina Eiropas Komisiju sagatavot uzraudzības ziņojumus, lai pārbaudītu, vai līdzekļi tiek pienācīgi izlietoti un sadalīti.

Piezveja

Piezveja

| 3.23. | EESK pilnībā piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams samazināt un, ja iespējams, novērst nejaušas jutīgu jūras sugu (piemēram, Biskajas līča parastā delfīna) nozvejas. EESK pauž bažas par īpaši apdraudētām sugām, piemēram, dažām haizivju sugām, jūras bruņurupučiem, jūras zīdītājiem (Baltijas jūras cūkdelfīni un Vidusjūras mūkroņi) un jūrasputniem, piemēram, Baleāru vētrasputnu. EESK aicina dalībvalstis veikt valstu vai kopīgus pasākumus, kas līdz minimumam samazinātu piezveju. |
| --- | --- |

3.23.

EESK pilnībā piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams samazināt un, ja iespējams, novērst nejaušas jutīgu jūras sugu (piemēram, Biskajas līča parastā delfīna) nozvejas. EESK pauž bažas par īpaši apdraudētām sugām, piemēram, dažām haizivju sugām, jūras bruņurupučiem, jūras zīdītājiem (Baltijas jūras cūkdelfīni un Vidusjūras mūkroņi) un jūrasputniem, piemēram, Baleāru vētrasputnu. EESK aicina dalībvalstis veikt valstu vai kopīgus pasākumus, kas līdz minimumam samazinātu piezveju.

| 3.24. | Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē jaunākos pasākumus, ko veikušas dažas dalībvalstis, kuras uz kuģiem izvietojušas novērotājus un akustiskās ierīces, kas izstaro ultraskaņu, lai aizbaidītu delfīnus. Visbeidzot, EESK aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka zvejas apgabalu slēgšana jutīgu sugu aizsardzībai ir līdzsvarota un ka tajos ir ņemta vērā lielā sociālekonomiskā ietekme, ko tas radīs flotei. |
| --- | --- |

3.24.

Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē jaunākos pasākumus, ko veikušas dažas dalībvalstis, kuras uz kuģiem izvietojušas novērotājus un akustiskās ierīces, kas izstaro ultraskaņu, lai aizbaidītu delfīnus. Visbeidzot, EESK aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka zvejas apgabalu slēgšana jutīgu sugu aizsardzībai ir līdzsvarota un ka tajos ir ņemta vērā lielā sociālekonomiskā ietekme, ko tas radīs flotei.

| 3.25. | EESK ir nobažījusies par Eiropas zušu kritisko stāvokli un atkārtoti norāda uz izšķirīgajiem pasākumiem, ko Padome pieņēma 2022. gada decembrī, lai uzlabotu situāciju, kā rezultātā uz sešiem mēnešiem tika slēgta jūras nozveja un pilnībā aizliegta atpūtas zveja. Šajā sakarā EESK norāda, ka šie pasākumi radīs būtisku negatīvu ietekmi uz piekrastes zveju visā Eiropā, un tādēļ aicina pirms turpmāku ierobežojošu pasākumu veikšanas analizēt sugu atjaunošanā panākto progresu. Komiteja tomēr uzskata, ka ir būtiski pievērsties visai zivsaimniecības un ar zvejniecību nesaistītajai ietekmei un labāk īstenot attiecīgos tiesību aktus, piemēram, Ūdens pamatdirektīvu (20), Dzīvotņu direktīvu un Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, lai pēc iespējas ātrāk uzlabotu situāciju un izvairītos no turpmākiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

3.25.

EESK ir nobažījusies par Eiropas zušu kritisko stāvokli un atkārtoti norāda uz izšķirīgajiem pasākumiem, ko Padome pieņēma 2022. gada decembrī, lai uzlabotu situāciju, kā rezultātā uz sešiem mēnešiem tika slēgta jūras nozveja un pilnībā aizliegta atpūtas zveja. Šajā sakarā EESK norāda, ka šie pasākumi radīs būtisku negatīvu ietekmi uz piekrastes zveju visā Eiropā, un tādēļ aicina pirms turpmāku ierobežojošu pasākumu veikšanas analizēt sugu atjaunošanā panākto progresu. Komiteja tomēr uzskata, ka ir būtiski pievērsties visai zivsaimniecības un ar zvejniecību nesaistītajai ietekmei un labāk īstenot attiecīgos tiesību aktus, piemēram, Ūdens pamatdirektīvu (20

Citi piesārņotāji

Citi piesārņotāji

| 3.26. | Tiek lēsts, ka Baltijas jūrā vien pagājušajā gadsimtā notikušo karu dēļ atrodas aptuveni 50 000 tonnu ķīmiskās munīcijas, 500 000 tonnu konvencionālo ieroču un 10 000 kuģu vraku jūras gultnē (21). Šo apdraudējumu vēl vairāk pastiprina Krievijas brutālā militārā agresija pret Ukrainu. Nogremdētā munīcija rada reālus draudus cilvēku dzīvībai un jūras videi, apdraudot ne tikai zvejniecību un kuģniecību, bet arī citu zilās ekonomikas nozaru attīstību. EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt operatīvus pasākumus, lai attīrītu jūras gultni, kā arī ieviest likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu, ka ūdeņi ir pasargāti no šiem apdraudējumiem. EESK uzsver, cik svarīga nozīme ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei un dalībvalstu programmām saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, lai aizsargātu jūras vidi kā nekaitīgas un veselīgas pārtikas avotu cilvēkiem. |
| --- | --- |

3.26.

Tiek lēsts, ka Baltijas jūrā vien pagājušajā gadsimtā notikušo karu dēļ atrodas aptuveni 50 000 tonnu ķīmiskās munīcijas, 500 000 tonnu konvencionālo ieroču un 10 000 kuģu vraku jūras gultnē (21

Zilā ekonomika

Zilā ekonomika

| 3.27. | EESK norāda, ka zilās ekonomikas dažādās nozares ir savstarpēji atkarīgas (zvejniecība, biotehnoloģija, jūrniecība, jūras transports, akvakultūra, kuģu būvētavas, piegādes ķēdes, loģistika un transports). Tāpēc zvejas kuģu zaudēšana vai nodošana metāllūžņos tiešā veidā ietekmē Eiropas kuģu būvētavas un citus loģistikas pakalpojumus. Šajā sakarā EESK uzsver nepieciešamību izstrādāt dekarbonizācijas un vides aizsardzības stratēģiju, kas vairāk būtu vērsta uz inovāciju, nevis uz zvejas darbību izskaušanu, un vienlīdz lielu uzmanību pievērst trim ilgtspējas pīlāriem – vides, sociālajam un ekonomiskajam –, vienlaikus palīdzot Eiropā saglabāt kvalificētas darbvietas (22). Turklāt EESK norāda, ka zvejniecības nozare palīdz piesaistīt iedzīvotājus piekrastes lauku kopienās, kas ir ļoti atkarīgas no šīs nozares (23). Zvejniecības nozares samazināšanās vai izzušana tieši izraisa migrācijas plūsmu pieaugumu uz lielpilsētām, kā arī citas problēmas, kas saistītas ar iedzīvotāju koncentrāciju. |
| --- | --- |

3.27.

EESK norāda, ka zilās ekonomikas dažādās nozares ir savstarpēji atkarīgas (zvejniecība, biotehnoloģija, jūrniecība, jūras transports, akvakultūra, kuģu būvētavas, piegādes ķēdes, loģistika un transports). Tāpēc zvejas kuģu zaudēšana vai nodošana metāllūžņos tiešā veidā ietekmē Eiropas kuģu būvētavas un citus loģistikas pakalpojumus. Šajā sakarā EESK uzsver nepieciešamību izstrādāt dekarbonizācijas un vides aizsardzības stratēģiju, kas vairāk būtu vērsta uz inovāciju, nevis uz zvejas darbību izskaušanu, un vienlīdz lielu uzmanību pievērst trim ilgtspējas pīlāriem – vides, sociālajam un ekonomiskajam –, vienlaikus palīdzot Eiropā saglabāt kvalificētas darbvietas (22

23

Vēja enerģija

Vēja enerģija

| 3.28. | Saskaņā ar Eiropas zaļo kursu ES ir izvirzījusi mērķi palielināt atkrastes enerģijas ražošanu 20 reizes, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti. Tomēr šis palielinājums ietekmē jūras vidi, piemēram, saistībā ar vēja enerģijas ģeneratoru parku izveidi un dziļūdens kabeļu ierīkošanu. Vairākas dalībvalstis pat ir paziņojušas, ka tās savienos savus atkrastes elektrotīklus, galvenokārt izmantojot mākslīgās enerģijas salas Baltijas jūrā un Atlantijas okeānā. EESK pilnībā apzinās, ka ir vajadzīgi atjaunīgie energoresursi, kam jāpastāv līdzās ar ilgtspējīgiem pārtikas avotiem (24). Tāpēc Komiteja aicina rūpīgi attīstīt atkrastes vēja enerģiju, lai izvairītos no tādām pašām kļūdām, kādas ir bijušas iepriekš, samazinot ietekmi uz biodaudzveidību. Turklāt EESK aicina nodrošināt, ka šādu struktūru ierīkošana neietekmē zvejnieku tradicionālās zvejas vietas. |
| --- | --- |

3.28.

Saskaņā ar Eiropas zaļo kursu ES ir izvirzījusi mērķi palielināt atkrastes enerģijas ražošanu 20 reizes, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti. Tomēr šis palielinājums ietekmē jūras vidi, piemēram, saistībā ar vēja enerģijas ģeneratoru parku izveidi un dziļūdens kabeļu ierīkošanu. Vairākas dalībvalstis pat ir paziņojušas, ka tās savienos savus atkrastes elektrotīklus, galvenokārt izmantojot mākslīgās enerģijas salas Baltijas jūrā un Atlantijas okeānā. EESK pilnībā apzinās, ka ir vajadzīgi atjaunīgie energoresursi, kam jāpastāv līdzās ar ilgtspējīgiem pārtikas avotiem (24

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 103.

1

(2)  STECF Adhoc 20-01.

2

(3)  COM(2020) 248.

3

(4)  
  The State of World Fisheries and Aquaculture 2022 (FAO).

4

The State of World Fisheries and Aquaculture 2022

FAO

(5)  STECF 21-08.

5

(6)  COM(2020) 380.

6

(7)  COM(2021) 82.

7

(8)  COM(2020) 381.

8

(9)  Nolīgums par jūras biodaudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

9

(10)  Konvencija par bioloģisko daudzveidību.

10

(11)  Reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

11

(12)  Īpašais ziņojums 26/2020 (TCE).

12

(13)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

13

(14)  2015. gada Parīzes nolīgums (ANO).

14

(15)  Rokasgrāmata citu iedarbīgu konkrētai jūras zvejniecības teritorijai paredzētu saglabāšanas pasākumu noteikšanai, novērtēšanai un ziņošanai par tiem (FAO).

15

FAO

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

16

(17)  Dzīvotnes, kas atrodamas jūras gultnē.

17

(18)  COM(2020) 259.

18

(19)  ICES sr.2020.12.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

20

(21)  
  Clearing chemical and conventional munitions from the sea (Euractiv).

21

Clearing chemical and conventional munitions from the sea (Euractiv)

(22)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par jaunu pieeju ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku – ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (COM(2021) 240 final) (OV C 517, 22.12.2021., 108. lpp.).

22

(23)  Reģionu komitejas atzinums “Kopējā zivsaimniecības politika uz vietas: ceļā uz ilgtspējīgām un noturīgām piekrastes kopienām Eiropas Savienībā” (NAT-VII/035).

23

(24)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā”
  ” (COM(2020) 741 final) (OV C 286, 16.7.2021., 152. lpp.).

24

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/134 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/134

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2019/1242 groza attiecībā uz CO2 emisiju standartu pastiprināšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ziņošanas pienākumu integrēšanu un ar ko atceļ Regulu (ES) 2018/956”

(COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD))

(2023/C 349/21)

| Ziņotājs: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Alessandro BARTELLONI |

Ziņotājs:

Dirk BERGRATH

Dirk BERGRATH

Līdzziņotājs:

Alessandro BARTELLONI

Alessandro BARTELLONI

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 29.3.2023.
  Eiropas Savienības Padome, 3.4.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 182/4/7 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 29.3.2023.

Eiropas Savienības Padome, 3.4.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

182/4/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē minētās regulas mērķi paātrināt sektora dekarbonizācijas tempu un veicināt tā strukturālo pārveidi. Eiropas Savienībai būtu jāizmanto iespēja kļūt par līderi ekoloģiski tīru transportlīdzekļu ražošanā. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē minētās regulas mērķi paātrināt sektora dekarbonizācijas tempu un veicināt tā strukturālo pārveidi. Eiropas Savienībai būtu jāizmanto iespēja kļūt par līderi ekoloģiski tīru transportlīdzekļu ražošanā.

| 1.2. | EESK atzīmē, ka priekšlikums pārsniedz pašlaik Ķīnā ierosinātos mērķrādītājus, bet nesasniedz nesen Kalifornijā pieņemtajos noteikumos paredzēto mērķrādītāju līdz 2036. gadam panākt, ka 100 % pārdoto kravas automobiļu un autobusu ir bezemisiju transportlīdzekļi. EESK arī atzīmē, ka ASV Nacionālajā transporta dekarbonizācijas plānā (National Blueprint for Transportation Decarbonization) (1) paredzēts, ka tīrai elektroenerģijai, ilgtspējīgai biodegvielai/e-degvielai un tīram ūdeņradim ir papildinoša loma transportā kopumā un it īpaši lielas noslodzes autotransportā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzīmē, ka priekšlikums pārsniedz pašlaik Ķīnā ierosinātos mērķrādītājus, bet nesasniedz nesen Kalifornijā pieņemtajos noteikumos paredzēto mērķrādītāju līdz 2036. gadam panākt, ka 100 % pārdoto kravas automobiļu un autobusu ir bezemisiju transportlīdzekļi. EESK arī atzīmē, ka ASV Nacionālajā transporta dekarbonizācijas plānā (National Blueprint for Transportation Decarbonization

1

| 1.3. | EESK secina, ka vairākas dalībvalstis kopā ar citām valstīm (tostarp Amerikas Savienotajām Valstīm) jau ir apņēmušās līdz 2040. gadam panākt, ka 100 % pārdoto lielas noslodzes transportlīdzekļu ir bezemisiju transportlīdzekļi (2). Turklāt varam prognozēt, ka vietējā un reģionālajā līmenī tiks pieņemti dažādi noteikumi (piemēram, iebraukšanas aizliegumi). |
| --- | --- |

1.3.

EESK secina, ka vairākas dalībvalstis kopā ar citām valstīm (tostarp Amerikas Savienotajām Valstīm) jau ir apņēmušās līdz 2040. gadam panākt, ka 100 % pārdoto lielas noslodzes transportlīdzekļu ir bezemisiju transportlīdzekļi (2

| 1.4. | EESK atzīmē, ka regulatīviem stimuliem ir būtiska nozīme bezemisiju transportlīdzekļu izmantošanas veicināšanā. Tomēr EESK uzskata, ka uzmanība jāpievērš arī pieprasījuma pusei un galvenajiem veicinošajiem nosacījumiem, kas bezemisiju transportlīdzekļu ekspluatāciju padara par dzīvotspējīgu iespēju loģistikas operatoriem. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzīmē, ka regulatīviem stimuliem ir būtiska nozīme bezemisiju transportlīdzekļu izmantošanas veicināšanā. Tomēr EESK uzskata, ka uzmanība jāpievērš arī pieprasījuma pusei un galvenajiem veicinošajiem nosacījumiem, kas bezemisiju transportlīdzekļu ekspluatāciju padara par dzīvotspējīgu iespēju loģistikas operatoriem.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu centienus, īpaši izmantojot Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) un citus valstu fondus, atbalstīt pāreju uz bezemisiju transportlīdzekļu izmantošanu, it īpaši mazos un vidējos uzņēmumos. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu centienus, īpaši izmantojot Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) un citus valstu fondus, atbalstīt pāreju uz bezemisiju transportlīdzekļu izmantošanu, it īpaši mazos un vidējos uzņēmumos.

| 1.6. | EESK vēlreiz pauž atbalstu Alternatīvo degvielu infrastruktūras regulai (AFIR). Publiskajām iestādēm ir jānodrošina, ka vajadzības gadījumā ir pieejamas alternatīvās degvielas un uzlādes stacijas (3). Lai līdz 2030. gadam varētu sasniegt starpposma mērķrādītāju, vajadzēs vairāk nekā 50 000 publiski pieejamu uzlādes punktu un 35 000 no tiem vajadzētu būt augstas veiktspējas megavatu uzlādes modeļiem. Vajadzēs arī aptuveni 700 ūdeņraža uzpildes staciju. |
| --- | --- |

1.6.

EESK vēlreiz pauž atbalstu Alternatīvo degvielu infrastruktūras regulai (AFIR

3

| 1.7. | Tā kā Komisijas veiktais ietekmes novērtējums ir nepilnīgs, EESK aicina ar progresa ziņojumu cieši un regulāri uzraudzīt norises, tostarp veikt padziļinātu piegādes ķēdes novērtējumu, lai nepieļautu traucējumus un labāk atspoguļotu transporta dekarbonizācijas ietekmi uz reģionālo līmeni. |
| --- | --- |

1.7.

Tā kā Komisijas veiktais ietekmes novērtējums ir nepilnīgs, EESK aicina ar progresa ziņojumu cieši un regulāri uzraudzīt norises, tostarp veikt padziļinātu piegādes ķēdes novērtējumu, lai nepieļautu traucējumus un labāk atspoguļotu transporta dekarbonizācijas ietekmi uz reģionālo līmeni.

| 1.8. | Saskaņā ar iepriekšējiem atzinumiem (4) EESK norāda, ka, neraugoties uz visiem ieguvumiem, ko sniedz elektriskas vilces sistēmas un ar ūdeņradi darbinātas vilces sistēmas, ierosinātais regulējums, kura pamatā ir “izpūtēja” pieeja, ir jāpapildina ar citiem politikas instrumentiem, lai stimulētu atjaunīgo, nefosilo degvielu izmantošanu tajā autoparka daļā, kas tiek darbināta ar iekšdedzes dzinēju. Paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir jānodrošina aprites cikla pieeja un jānovērš autotransporta jomā tāda veida dekarbonizācija, kura izraisa emisiju pārvirzi augstāk vērtības radīšanas ķēdē. |
| --- | --- |

1.8.

Saskaņā ar iepriekšējiem atzinumiem (4

| 1.9. | EESK uzsver, ka ir vajadzīgs politikas satvars, kas veicina darba ņēmējiem taisnīgu dekarbonizāciju. Tas arī nozīmē, ka jānodrošina atbilstošs finansējums, lai atbalstītu reģionus, kas dekarbonizācijas programmas dēļ saskaras ar grūtībām, un pārmaiņas jāprognozē visos līmeņos (ražotņu atrašanās vietu, uzņēmumu, reģionu un nozaru līmenī), izmantojot plānus, kuri izstrādāti sadarbībā ar sociālajiem partneriem, un publiskajām iestādēm un uzņēmumiem ir jāvelta lielas pūles darba ņēmēju pārkvalificēšanai un prasmju pilnveidei. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzsver, ka ir vajadzīgs politikas satvars, kas veicina darba ņēmējiem taisnīgu dekarbonizāciju. Tas arī nozīmē, ka jānodrošina atbilstošs finansējums, lai atbalstītu reģionus, kas dekarbonizācijas programmas dēļ saskaras ar grūtībām, un pārmaiņas jāprognozē visos līmeņos (ražotņu atrašanās vietu, uzņēmumu, reģionu un nozaru līmenī), izmantojot plānus, kuri izstrādāti sadarbībā ar sociālajiem partneriem, un publiskajām iestādēm un uzņēmumiem ir jāvelta lielas pūles darba ņēmēju pārkvalificēšanai un prasmju pilnveidei.

| 1.10. | EESK uzskata, ka CO2 emisiju samazināšanas trajektorijai jāatbilst rūpniecības nozares spējai pārveidoties un izmaksu un darbības efektivitātes ziņā jābūt pieņemamai transporta operatoriem. Ierosinātajiem mērķiem jābūt saderīgiem ar laiku, kas vajadzīgs, lai pārveidotu esošās ražošanas iekārtas un būvētu jaunas, izvērstu uzlādes infrastruktūru, nodrošinātu galveno sastāvdaļu un izejvielu piegādi, izveidotu vadošos tirgus un apmācītu darbaspēku. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka CO2

| 1.11. | EESK uzsver, ka autoparka dekarbonizācijas tempam jāatbilst ES zaļā kursa industriālā plāna īstenošanai un svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs (IPCEI), kas palīdzēs attīstīt šīm Eiropas sektoram svarīgas piegādes ķēdes, piemēram, tīra ūdeņraža, akumulatoru un mikroelektronikas piegādi. |
| --- | --- |

1.11.

EESK uzsver, ka autoparka dekarbonizācijas tempam jāatbilst ES zaļā kursa industriālā plāna īstenošanai un svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs (IPCEI

| 1.12. | EESK arī uzsver, ka jānodrošina spēju veidošana un jāatbalsta pārvadātāji un operatori, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, lai tie varētu izpildīt regulā noteiktos ziņošanas pienākumus. |
| --- | --- |

1.12.

EESK arī uzsver, ka jānodrošina spēju veidošana un jāatbalsta pārvadātāji un operatori, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, lai tie varētu izpildīt regulā noteiktos ziņošanas pienākumus.

2.   Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

| 2.1. | ES valstu un valdību vadītāji (5) 2014. gada oktobrī izvirzīja juridiski saistošu mērķi līdz 2030. gadam visā ES ekonomikā kopumā samazināt siltumnīcefekta (SEG) emisijas vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Šis mērķrādītājs noteikts, pamatojoties uz globālām prognozēm, kas atbilst Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām (COP 21) vidējā termiņa perspektīvai (6). |
| --- | --- |

2.1.

ES valstu un valdību vadītāji (5

COP 21

6

| 2.2. | Eiropas Komisija 2020. gada decembrī publicēja Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju. Šajā dokumentā ir noteikti vairāki vērienīgi mērķrādītāji un starpposma mērķrādītāji, lai ES transporta sistēmu sagatavotu klimatneitrālai un digitālajai pasaulei. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas Komisija 2020. gada decembrī publicēja Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju. Šajā dokumentā ir noteikti vairāki vērienīgi mērķrādītāji un starpposma mērķrādītāji, lai ES transporta sistēmu sagatavotu klimatneitrālai un digitālajai pasaulei.

| 2.3. | 2021. gada jūlijā Eiropas Komisija spēra nākamo soli, pieņemdama paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (7) – politikas priekšlikumu kopumu SEG emisiju neto samazināšanai Eiropas Savienībā par 55 % (salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni) līdz 2030. gadam. Tas apliecina ES apņemšanos līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, kā tas paredzēts Eiropas Klimata paktā (8). |
| --- | --- |

2.3.

2021. gada jūlijā Eiropas Komisija spēra nākamo soli, pieņemdama paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (7

8

| 2.4. | Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā (9), kas publicēta 2016. gada jūlijā, ir izvirzīts mērķis – 2050. gadā transporta radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenim jābūt vismaz par 60 % zemākam nekā 1990. gadā, iezīmējot skaidru ES virzību uz emisiju pilnīgu izskaušanu. Tomēr paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (10) ir noteikts, ka, lai sasniegtu 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, kopējās transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam jāsamazina par 90 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Būtu progresīvi jāpaplašina mazemisijas/bezemisijas transportlīdzekļu izmantošana, lai līdz 2030. gadam sasniegtu nozīmīgu tirgus daļu un sāktu konsekventu ES ilgtermiņa virzību uz bezemisijas mobilitāti. |
| --- | --- |

2.4.

Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā (9

10

| 2.5. | Autotransporta nozare rada vienu piektdaļu no ES SEG emisijām. Lielas noslodzes transportlīdzekļi, piemēram, kravas automobiļi, pilsētas autobusi un tālsatiksmes autobusi, Eiropas Savienībā rada vairāk nekā 25 % autotransporta SEG emisiju un vairāk nekā 6 % no visām SEG emisijām. Neraugoties uz ražotāju mēģinājumiem samazināt emisijas uz kilometru, kopējais emisiju apjoms turpina palielināties, it īpaši kravu pārvadājumu jomā pieaugošā autotransporta pieprasījuma dēļ, kas, paredzams, pieaugs arī turpmāk. Autotransports ir arī nozīmīgs gaisa piesārņojuma avots, un patlaban ES pārskata savus tiesību aktus gaisa kvalitātes jomā, it īpaši pamatojoties uz priekšlikumu par jaunajiem Euro 7 standartiem nolūkā samazināt transportlīdzekļu radīto piesārņojošo vielu daudzumu. |
| --- | --- |

2.5.

Autotransporta nozare rada vienu piektdaļu no ES SEG emisijām. Lielas noslodzes transportlīdzekļi, piemēram, kravas automobiļi, pilsētas autobusi un tālsatiksmes autobusi, Eiropas Savienībā rada vairāk nekā 25 % autotransporta SEG emisiju un vairāk nekā 6 % no visām SEG emisijām. Neraugoties uz ražotāju mēģinājumiem samazināt emisijas uz kilometru, kopējais emisiju apjoms turpina palielināties, it īpaši kravu pārvadājumu jomā pieaugošā autotransporta pieprasījuma dēļ, kas, paredzams, pieaugs arī turpmāk. Autotransports ir arī nozīmīgs gaisa piesārņojuma avots, un patlaban ES pārskata savus tiesību aktus gaisa kvalitātes jomā, it īpaši pamatojoties uz priekšlikumu par jaunajiem Euro 7 standartiem nolūkā samazināt transportlīdzekļu radīto piesārņojošo vielu daudzumu.

| 2.6. | Patlaban autoparkā esošos lielas noslodzes transportlīdzekļus gandrīz pilnībā darbina ar iekšdedzes dzinējiem, ko galvenokārt darbina ar fosilajām degvielām, kuras Eiropas Savienībā tiek ražotas galvenokārt no importētām jēlnaftām, tādējādi palielinot ES energoatkarību. Saskaņā ar Eiropas Komisijas ietekmes novērtējumu ar jaunu standartu priekšlikumu laikposmā no 2031. līdz 2050. gadam pieprasījums pēc fosilajām degvielām būtu jāsamazina par aptuveni 2 miljardiem barelu naftas. |
| --- | --- |

2.6.

Patlaban autoparkā esošos lielas noslodzes transportlīdzekļus gandrīz pilnībā darbina ar iekšdedzes dzinējiem, ko galvenokārt darbina ar fosilajām degvielām, kuras Eiropas Savienībā tiek ražotas galvenokārt no importētām jēlnaftām, tādējādi palielinot ES energoatkarību. Saskaņā ar Eiropas Komisijas ietekmes novērtējumu ar jaunu standartu priekšlikumu laikposmā no 2031. līdz 2050. gadam pieprasījums pēc fosilajām degvielām būtu jāsamazina par aptuveni 2 miljardiem barelu naftas.

| 2.7. | Pašreiz Eiropā tipiska 40 tonnu 4x2 vilces vienība “tālbrauciena testa ciklā” uz ceļiem un lielceļiem patērē apmēram 33,1 litru degvielas uz 100 km. Tipisks Eiropas 12 tonnu 4x2 kravas pārvadājumu automobilis “pilsētvidē veiktas piegādes testa ciklā” patērē apmēram 21,4 litrus degvielas uz 100 km (11). |
| --- | --- |

2.7.

Pašreiz Eiropā tipiska 40 tonnu 4x2 vilces vienība “tālbrauciena testa ciklā” uz ceļiem un lielceļiem patērē apmēram 33,1 litru degvielas uz 100 km. Tipisks Eiropas 12 tonnu 4x2 kravas pārvadājumu automobilis “pilsētvidē veiktas piegādes testa ciklā” patērē apmēram 21,4 litrus degvielas uz 100 km (11

| 2.8. | Lielas noslodzes transportlīdzekļu pircēji ir galvenokārt kravu pārvadātāji. To izdevumi par degvielu var pārsniegt ceturto daļu no darbības izmaksām, un viņi uzskata degvielas patēriņa efektivitāti par savu galveno iegādes kritēriju. Atšķirībā no vieglo automobiļu nozares, izvēloties piedziņas veidu, noteicošais faktors būs īpašumtiesību kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

2.8.

Lielas noslodzes transportlīdzekļu pircēji ir galvenokārt kravu pārvadātāji. To izdevumi par degvielu var pārsniegt ceturto daļu no darbības izmaksām, un viņi uzskata degvielas patēriņa efektivitāti par savu galveno iegādes kritēriju. Atšķirībā no vieglo automobiļu nozares, izvēloties piedziņas veidu, noteicošais faktors būs īpašumtiesību kopējās izmaksas.

| 2.9. | Nozares dati liecina, ka 2021. gadā kravas automobiļu eksports radīja tirdzniecības bilances pārpalikumu 5 miljardu euro apmērā. Tajā pašā gadā 52 rūpnīcās, kas atrodas Eiropas Savienībā, tika saražoti vairāk nekā 470 000 kravas automobiļu (12). Šis sektors ir daļa no autobūves nozares, kas rada 12,1 miljonu tiešo un netiešo darbvietu Eiropā, t. i., 5,6 % no visām ES darbvietām. |
| --- | --- |

2.9.

Nozares dati liecina, ka 2021. gadā kravas automobiļu eksports radīja tirdzniecības bilances pārpalikumu 5 miljardu euro apmērā. Tajā pašā gadā 52 rūpnīcās, kas atrodas Eiropas Savienībā, tika saražoti vairāk nekā 470 000 kravas automobiļu (12

| 2.10. | Komerciālie autopārvadājumi ir ES ekonomikas vērtības ķēdes “nervu sistēma”. Autotransports veido lielu daļu no Eiropas Savienības IKP (iekšzemes kopprodukta) un visā ES nodarbina vairāk nekā 3,4 miljonus cilvēku (13). Sektora uzdevumi cita starpā ir uzlabot transporta drošumu un drošību, vienlaikus saglabājot vienotā tirgus efektivitāti, un uzlabot darba apstākļus nozarē un transporta vidē kopumā. |
| --- | --- |

2.10.

Komerciālie autopārvadājumi ir ES ekonomikas vērtības ķēdes “nervu sistēma”. Autotransports veido lielu daļu no Eiropas Savienības IKP (iekšzemes kopprodukta) un visā ES nodarbina vairāk nekā 3,4 miljonus cilvēku (13

| 2.11. | Nesenie notikumi ģeopolitiskajā vidē ir pievērsuši uzmanību vajadzībai nodrošināt ES loģistikas piegādes ķēdes noturību pat vissarežģītākajās situācijās. Pieaugošās enerģijas izmaksas un atkarība no enerģijas un izejvielām apvienojumā ar dažu nozīmīgu starptautisko dalībnieku agresīvajām protekcionisma stratēģijām apdraud ES ekonomikas sistēmu un tās iedzīvotāju labklājību. ES komerciālo autopārvadājumu sistēmai ir jāpaliek konkurētspējīgai, cenas ziņā pieejamai un pilnībā darbotiesspējīgai pat viskritiskākajos apstākļos. Tas būtu jānodrošina ar tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

2.11.

Nesenie notikumi ģeopolitiskajā vidē ir pievērsuši uzmanību vajadzībai nodrošināt ES loģistikas piegādes ķēdes noturību pat vissarežģītākajās situācijās. Pieaugošās enerģijas izmaksas un atkarība no enerģijas un izejvielām apvienojumā ar dažu nozīmīgu starptautisko dalībnieku agresīvajām protekcionisma stratēģijām apdraud ES ekonomikas sistēmu un tās iedzīvotāju labklājību. ES komerciālo autopārvadājumu sistēmai ir jāpaliek konkurētspējīgai, cenas ziņā pieejamai un pilnībā darbotiesspējīgai pat viskritiskākajos apstākļos. Tas būtu jānodrošina ar tiesisko regulējumu.

3.   Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

| 3.1. | Ar priekšlikumu paredzēts aizstāt 2019. gadā pieņemto CO2 standartu Regulu (ES) 2019/1242 (14), kas attiecas uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Lai gan patlaban spēkā esošās regulas rezultātu izvērtēšana nav iespējama, Komisija uzskata, ka ir jāveicina Eiropas zaļā kursa un Eiropas Klimata akta mērķu sasniegšana. Tajā noteikti jauni juridiski saistoši CO2 mērķi, kas stāsies spēkā 2025. gadā. |
| --- | --- |

3.1.

Ar priekšlikumu paredzēts aizstāt 2019. gadā pieņemto CO2

14

2

| 3.2. | Priekšlikums attiecas uz kravas automobiļiem (virs 5 tonnām), pilsētas autobusiem un tālsatiksmes autobusiem (virs 7,5 tonnām), kā arī piekabēm (bezmotora transportlīdzeklis, ko velk mehāniskais transportlīdzeklis). Tas ir būtisks regulas piemērošanas jomas paplašinājums, taču joprojām pastāv regulējuma nepilnības attiecībā uz CO2 regulējumu vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem (kravas automobiļi no 3,5 līdz 5 tonnām). |
| --- | --- |

3.2.

Priekšlikums attiecas uz kravas automobiļiem (virs 5 tonnām), pilsētas autobusiem un tālsatiksmes autobusiem (virs 7,5 tonnām), kā arī piekabēm (bezmotora transportlīdzeklis, ko velk mehāniskais transportlīdzeklis). Tas ir būtisks regulas piemērošanas jomas paplašinājums, taču joprojām pastāv regulējuma nepilnības attiecībā uz CO2

| 3.3. | Lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus, Komisija no 2030. gada ierosina jaunus vērienīgākus CO2 emisiju mērķus attiecībā uz jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Priekšlikumā paredzēts, ka, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, CO2 emisijas vidēji tiks samazinātas par:






  — | 45 % no 2030. gada 1. janvāra, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus, Komisija no 2030. gada ierosina jaunus vērienīgākus CO2

2

—

45 % no 2030. gada 1. janvāra,

| — | 65 % no 2035. gada 1. janvāra un |
| --- | --- |

—

65 % no 2035. gada 1. janvāra un

| — | 90 % no 2040. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

—

90 % no 2040. gada 1. janvāra.

| 3.4. | No 2030. gada visiem jaunajiem pilsētas autobusiem ES būs jābūt bezemisiju autobusiem (100 % bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvars). |
| --- | --- |

3.4.

No 2030. gada visiem jaunajiem pilsētas autobusiem ES būs jābūt bezemisiju autobusiem (100 % bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvars).

| 3.5. | Atbrīvojums no CO2 samazināšanas mērķiem attieksies uz šādiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem:






  — | maza apjoma ražotāji (līdz 100 transportlīdzekļiem), |
| --- | --- | --- |

3.5.

Atbrīvojums no CO2

—

maza apjoma ražotāji (līdz 100 transportlīdzekļiem),

| — | transportlīdzekļiem, ko izmanto kalnrūpniecībā, mežsaimniecībā un lauksaimniecībā, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļiem, ko izmanto kalnrūpniecībā, mežsaimniecībā un lauksaimniecībā,

| — | transportlīdzekļiem, kas konstruēti un izgatavoti bruņoto spēku vajadzībām, un kāpurķēžu transportlīdzekļiem, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļiem, kas konstruēti un izgatavoti bruņoto spēku vajadzībām, un kāpurķēžu transportlīdzekļiem,

| — | transportlīdzekļiem, kas projektēti un konstruēti vai pielāgoti izmantošanai civilās aizsardzības, ugunsdzēsības dienestos, par sabiedriskās kārtības uzturēšanu atbildīgajos spēkos vai neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestos, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļiem, kas projektēti un konstruēti vai pielāgoti izmantošanai civilās aizsardzības, ugunsdzēsības dienestos, par sabiedriskās kārtības uzturēšanu atbildīgajos spēkos vai neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestos,

| — | profesionāliem transportlīdzekļiem, piemēram, atkritumvedējiem. |
| --- | --- |

—

profesionāliem transportlīdzekļiem, piemēram, atkritumvedējiem.

| 3.6. | Atšķirībā no CO2 standartiem vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem Komisijas priekšlikumā par lielas noslodzes transportlīdzekļiem ūdeņraža iekšdedzes transportlīdzekļus (līdztekus citām pašlaik pieejamām alternatīvām tehnoloģijām, piemēram, akumulatoru elektrotransportlīdzekļiem vai ūdeņraža elementiem) uzskata par izpūtēja nulles emisiju transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

3.6.

Atšķirībā no CO2

| 3.7. | Pamatojoties uz paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” piemērošanas jomu, kas attiecas uz emisijām no visām nozarēm, Komisijas priekšlikumā par lielas noslodzes transportlīdzekļiem SEG emisiju samazināšanas mērķrādītāju noteikšanai ir pieņemta metode “no uzpildes stacijas līdz riteņiem”, ko izmanto arī regulā par mazas noslodzes transportlīdzekļiem (15). Šādu metodi dēvē arī par “izpūtēja” metodi, jo tajā ņem vērā tikai CO2 emisijas no transportlīdzekļa tā ekspluatācijas laikā, savukārt uz SEG emisijām transportlīdzekļa ražošanas laikā vai degvielas vai enerģijas ražošanas laikā attiecas citi tiesību akti, piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma. Aplūkotajā tiesību aktā atjaunīgu un mazoglekļa degvielu ieguldījums noteikto mērķrādītāju sasniegšanai tika noraidīts, jo Komisija uzskatīja, ka tas nav ne rentabls, ne efektīvs. |
| --- | --- |

3.7.

Pamatojoties uz paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” piemērošanas jomu, kas attiecas uz emisijām no visām nozarēm, Komisijas priekšlikumā par lielas noslodzes transportlīdzekļiem SEG emisiju samazināšanas mērķrādītāju noteikšanai ir pieņemta metode “no uzpildes stacijas līdz riteņiem”, ko izmanto arī regulā par mazas noslodzes transportlīdzekļiem (15

2

4.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē minētās regulas mērķi paātrināt sektora dekarbonizācijas tempu un veicināt tā strukturālo pārveidi. Eiropas transporta nozarei ir jāatjauno autotransports, pakāpeniski ieviešot jaunas spēka pārvada tehnoloģijas (elektriskie/ūdeņraža elementi un ūdeņradis (ICE)). Eiropas Savienībai būtu jāizmanto iespēja kļūt par līderi ekoloģiski tīru transportlīdzekļu ražošanā. Attīstības tendences liecina, ka minētās tehnoloģijas ir dzīvotspējīgs un rentabls risinājums standarta izmantošanai īsas, vidējas satiksmes un (pakāpeniski) tālsatiksmes kravas automobiļos. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atzinīgi vērtē minētās regulas mērķi paātrināt sektora dekarbonizācijas tempu un veicināt tā strukturālo pārveidi. Eiropas transporta nozarei ir jāatjauno autotransports, pakāpeniski ieviešot jaunas spēka pārvada tehnoloģijas (elektriskie/ūdeņraža elementi un ūdeņradis (ICE

| 4.2. | EESK atzīmē, ka priekšlikums pārsniedz pašlaik Ķīnā ierosinātos mērķrādītājus, bet nesasniedz nesen Kalifornijā pieņemtajos noteikumos paredzēto mērķrādītāju. Ķīna 2022. gada jūnijā paziņoja par priekšlikumu (Stage 4), kas paredz līdz 2026. gadam par 15 % paaugstināt degvielas patēriņa standartus lielas noslodzes sektorā kā vispārēju mērķrādītāju visos transportlīdzekļu segmentos, lai aizstātu iepriekšējo Stage 3, kurš tika īstenots 2019. gadā. Tiek lēsts, ka 2016. gadā pieņemtie ASV Phase 2 standarti, ko piemēro no 2018. līdz 2027. gadam, samazinās CO2 un degvielas patēriņu, kas atšķiras atkarībā no transportlīdzekļa tipa un svārstās no 16 % līdz 30 % salīdzinājumā ar šā standarta 2010. gada pamatlīmeni. Kalifornija, kuras emisiju standartus parasti ievēro citi ASV štati, nesen pieņēma noteikumus, kas paredz mērķrādītāju līdz 2036. gadam panākt, ka 100 % pārdoto kravas automobiļu un autobusu ir bezemisiju transportlīdzekļi, un turpmāk atļaus vienīgi akumulatoru elektrotransportlīdzekļus vai ar ūdeņraža degvielas elementiem darbināmus transportlīdzekļus. Turklāt ASV Nacionālajā transporta dekarbonizācijas plānā (National Blueprint for Transportation Decarbonization) (16) paredzēts, ka tīrai elektroenerģijai, ilgtspējīgai biodegvielai/e-degvielai un tīram ūdeņradim ir papildinoša loma transportā kopumā un it īpaši lielas noslodzes autotransportā.. |
| --- | --- |

4.2.

EESK atzīmē, ka priekšlikums pārsniedz pašlaik Ķīnā ierosinātos mērķrādītājus, bet nesasniedz nesen Kalifornijā pieņemtajos noteikumos paredzēto mērķrādītāju. Ķīna 2022. gada jūnijā paziņoja par priekšlikumu (Stage 4

Stage 3

Phase 2

2

National Blueprint for Transportation Decarbonization

16

| 4.3. | EESK norāda, ka ierosinātā regula nebūs vienīgais tiesiskais regulējums, kas attieksies uz nozari. Vairākas dalībvalstis kopā ar citām valstīm (tostarp Amerikas Savienotajām Valstīm) jau ir apņēmušās līdz 2040. gadam panākt, ka 100 % pārdoto lielas noslodzes transportlīdzekļu ir bezemisiju transportlīdzekļi (17), taču paredzams, ka vietējā un reģionālā līmenī tiks pieņemti dažādi noteikumi (piemēram, iebraukšanas aizliegumi). Tie galvenokārt nebūs vērsti uz klimatrīcības īstenošanu, taču tie ietekmēs darbību un rentabilitāti transportlīdzekļiem, kas nav bezemisiju transportlīdzekļi. |
| --- | --- |

4.3.

EESK norāda, ka ierosinātā regula nebūs vienīgais tiesiskais regulējums, kas attieksies uz nozari. Vairākas dalībvalstis kopā ar citām valstīm (tostarp Amerikas Savienotajām Valstīm) jau ir apņēmušās līdz 2040. gadam panākt, ka 100 % pārdoto lielas noslodzes transportlīdzekļu ir bezemisiju transportlīdzekļi (17

| 4.4. | EESK piekrīt, ka regulatīvie stimuli ir svarīgs piedāvājuma puses politikas pasākums, kas veicina ieguldījumus bezemisiju transportlīdzekļu tehnoloģijās un bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanā, tādējādi galu galā kopā ar oglekļneitrālām degvielām palīdzot pilnībā dekarbonizēt lielas noslodzes transportlīdzekļu parku. Tomēr EESK uzskata, ka uzmanība jāpievērš arī pieprasījuma pusei un galvenajiem veicinošajiem nosacījumiem, kas loģistikas operatoriem bezemisiju transportlīdzekļu ekspluatāciju padara par dzīvotspējīgu iespēju. |
| --- | --- |

4.4.

EESK piekrīt, ka regulatīvie stimuli ir svarīgs piedāvājuma puses politikas pasākums, kas veicina ieguldījumus bezemisiju transportlīdzekļu tehnoloģijās un bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanā, tādējādi galu galā kopā ar oglekļneitrālām degvielām palīdzot pilnībā dekarbonizēt lielas noslodzes transportlīdzekļu parku. Tomēr EESK uzskata, ka uzmanība jāpievērš arī pieprasījuma pusei un galvenajiem veicinošajiem nosacījumiem, kas loģistikas operatoriem bezemisiju transportlīdzekļu ekspluatāciju padara par dzīvotspējīgu iespēju.

| 4.4.1. | Eiropas Automobiļu ražotāju asociācija (ACEA) uzskata, ka bezemisiju transportlīdzekļu skaits uz autoceļiem priekšlikumā būtu ievērojami jāpalielina vismaz divus gadus agrāk, nekā pašlaik paredzēts. Proti, saskaņā ar jauno ierosināto mērķrādītāju mazāk nekā septiņos gados būtu jāsāk darboties vairāk nekā 400 000 bezemisiju transportlīdzekļu un katru gadu, sākot no 2030. gada, būtu jāreģistrē gandrīz 100 000 transportlīdzekļu. Tas nozīmē, ka no 2030. gada vairāk nekā vienai trešdaļai no visiem jaunajiem reģistrētajiem transportlīdzekļiem vajadzētu būt bezemisiju transportlīdzekļiem. Šim autoparkam vajadzēs vairāk nekā 50 000 publiski pieejamu uzlādes punktu, un 35 000 no tiem vajadzētu būt augstas veiktspējas megavatu uzlādes modeļiem. Vajadzēs arī aptuveni 700 ūdeņraža uzpildes staciju. Tas liecina, ka gan publiskā, gan privātā sektora dalībniekiem tiek izvirzīti vērienīgi mērķi. |
| --- | --- |

4.4.1.

Eiropas Automobiļu ražotāju asociācija (ACEA

| 4.4.2. | EESK arī aicina ne tikai nodrošināt atbilstošus labvēlīgus apstākļus, kas mudinātu pārvadātājus un operatorus ieguldīt jaunos transportlīdzekļos, tostarp ievērojami ātrāk radīt piemērotu uzlādes un uzpildes infrastruktūru, bet arī noteikt efektīvu oglekļa cenu un veikt citus ar pieprasījumu saistītus pasākumus, kuri atbalsta transporta operatorus un nodrošina, ka tie iegulda bezemisiju transportlīdzekļos. Nedrīkstam aizmirst, ka pārvadātāji un operatori lēmumus par ieguldījumiem pieņems, balstoties uz rentabilitātes apsvērumiem. |
| --- | --- |

4.4.2.

EESK arī aicina ne tikai nodrošināt atbilstošus labvēlīgus apstākļus, kas mudinātu pārvadātājus un operatorus ieguldīt jaunos transportlīdzekļos, tostarp ievērojami ātrāk radīt piemērotu uzlādes un uzpildes infrastruktūru, bet arī noteikt efektīvu oglekļa cenu un veikt citus ar pieprasījumu saistītus pasākumus, kuri atbalsta transporta operatorus un nodrošina, ka tie iegulda bezemisiju transportlīdzekļos. Nedrīkstam aizmirst, ka pārvadātāji un operatori lēmumus par ieguldījumiem pieņems, balstoties uz rentabilitātes apsvērumiem.

| 4.4.3. | EESK atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu apņēmību atbalstīt pāreju uz bezemisiju transportlīdzekļiem, it īpaši attiecībā uz MVU. Austrijā finansēšanas programma “Bezemisiju komerciālie transportlīdzekļi un infrastruktūra” atbalsta uzņēmumus, lai tie autoparkus aprīkotu ar komerciālajiem transportlīdzekļiem, ko darbina ar nefosilajām degvielām, un izveidotu šiem komerciālajiem transportlīdzekļiem nepieciešamo uzlādes un uzpildes infrastruktūru. Izmantojot Eiropas Savienības atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) un citus valsts fondus, Austrijai kopumā ir pieejami 365 miljoni euro, lai veicinātu bezemisiju komerciālo transportlīdzekļu ieviešanu un to infrastruktūras izveidi (18). |
| --- | --- |

4.4.3.

EESK atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu apņēmību atbalstīt pāreju uz bezemisiju transportlīdzekļiem, it īpaši attiecībā uz MVU. Austrijā finansēšanas programma “Bezemisiju komerciālie transportlīdzekļi un infrastruktūra” atbalsta uzņēmumus, lai tie autoparkus aprīkotu ar komerciālajiem transportlīdzekļiem, ko darbina ar nefosilajām degvielām, un izveidotu šiem komerciālajiem transportlīdzekļiem nepieciešamo uzlādes un uzpildes infrastruktūru. Izmantojot Eiropas Savienības atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) un citus valsts fondus, Austrijai kopumā ir pieejami 365 miljoni euro, lai veicinātu bezemisiju komerciālo transportlīdzekļu ieviešanu un to infrastruktūras izveidi (18

| 4.5. | Ņemot vērā, ka Komisijas veiktais ietekmes novērtējums ir nepilnīgs, un it īpaši to, ka nav veikts spēkā esošās regulas novērtējums, EESK aicina cieši un regulāri uzraudzīt dažus svarīgus aspektus, tostarp jaunu spēka pārvada transportlīdzekļu izstrādi, uzlādes/uzpildes infrastruktūras izveidi un transportlīdzekļu, enerģijas un degvielu izmaksas. |
| --- | --- |

4.5.

Ņemot vērā, ka Komisijas veiktais ietekmes novērtējums ir nepilnīgs, un it īpaši to, ka nav veikts spēkā esošās regulas novērtējums, EESK aicina cieši un regulāri uzraudzīt dažus svarīgus aspektus, tostarp jaunu spēka pārvada transportlīdzekļu izstrādi, uzlādes/uzpildes infrastruktūras izveidi un transportlīdzekļu, enerģijas un degvielu izmaksas.

| 4.6. | Ilgtspējīgas, nefosilās degvielas transporta dekarbonizācijas procesā var papildināt elektrifikāciju un ūdeņradi, taču šo degvielu lomu mazina zemāka efektivitāte un izmaksas (kas pašlaik ir augstas) (19). Šīs degvielas minētas aviācijas un jūras transporta nozares regulās, taču uz tām netiek norādīts autotransporta dekarbonizācijas regulējumā. Tomēr metodika, ar ko aprites cikla kontekstā nošķir lineārās CO2 emisijas (no fosilajām degvielām) un aprites vai neto nulles emisijas (no e-degvielām un ilgtspējīgām biodegvielām), liecina, ka efektīviem iekšdedzes dzinēja un hibrīda transportlīdzekļiem, ko darbina ar ilgtspējīgām biodegvielām un e-degvielām, oglekļa pēda ir pielīdzināma tai, kuru rada akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļi, kas izmanto uz fosilajiem avotiem balstītu elektroenerģiju. Tāpēc vēl jo svarīgāk ir atteikties no fosilo degvielu izmantošanas esošajā autoparkā, kā arī tajos jaunajos lielas noslodzes transportlīdzekļos, kas turpinās izmantot iekšdedzes dzinēja vilces sistēmas. |
| --- | --- |

4.6.

Ilgtspējīgas, nefosilās degvielas transporta dekarbonizācijas procesā var papildināt elektrifikāciju un ūdeņradi, taču šo degvielu lomu mazina zemāka efektivitāte un izmaksas (kas pašlaik ir augstas) (19

2

| 4.7. | EESK aicina politikas veidotājus gādāt, lai pāreja uz nefosilām degvielām sniegtu skaidras garantijas par ieguldījumiem un taisnīgu pārkārtošanos degvielu sektorā, un atbalsta attiecīgās ES rūpniecības vērtības radīšanas ķēdes izaugsmi un līderpozīcijas pasaulē. |
| --- | --- |

4.7.

EESK aicina politikas veidotājus gādāt, lai pāreja uz nefosilām degvielām sniegtu skaidras garantijas par ieguldījumiem un taisnīgu pārkārtošanos degvielu sektorā, un atbalsta attiecīgās ES rūpniecības vērtības radīšanas ķēdes izaugsmi un līderpozīcijas pasaulē.

| 4.8. | Tehnoloģiski neitrālam risinājumam ir vairākas priekšrocības. Proti, tas mazinātu riskus gan tehnoloģiju izstrādes, gan piegādes drošības jomā. ES ekonomikas noturību pastiprinātu diversificēta tehnoloģiju stratēģija, iekļaujot ilgtspējīgas degvielas, kas papildinātu akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļus un ūdeņraža transportlīdzekļus, vienlaikus attīstot šīs divas tehnoloģijas un paplašinot to ES iekšzemes bāzi. |
| --- | --- |

4.8.

Tehnoloģiski neitrālam risinājumam ir vairākas priekšrocības. Proti, tas mazinātu riskus gan tehnoloģiju izstrādes, gan piegādes drošības jomā. ES ekonomikas noturību pastiprinātu diversificēta tehnoloģiju stratēģija, iekļaujot ilgtspējīgas degvielas, kas papildinātu akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļus un ūdeņraža transportlīdzekļus, vienlaikus attīstot šīs divas tehnoloģijas un paplašinot to ES iekšzemes bāzi.

| 4.9. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai priekšlikums palīdzētu:






  — | ar ieguldījumiem un inovāciju stiprināt ES vadošo lomu lielas noslodzes transportlīdzekļu, autobusu un ar tiem saistīta aprīkojuma ražošanā, |
| --- | --- | --- |

4.9.

EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai priekšlikums palīdzētu:

—

ar ieguldījumiem un inovāciju stiprināt ES vadošo lomu lielas noslodzes transportlīdzekļu, autobusu un ar tiem saistīta aprīkojuma ražošanā,

| — | saglabāt efektīvas un rentablas ES loģistikas ķēdes darbības, ļaujot ES iekšējam tirgum darboties pat viskritiskākajos apstākļos, |
| --- | --- |

—

saglabāt efektīvas un rentablas ES loģistikas ķēdes darbības, ļaujot ES iekšējam tirgum darboties pat viskritiskākajos apstākļos,

| — | veicināt konkurētspēju un palielināt nodarbinātību visās nozarēs (īpašu uzmanību pievēršot MVU), kas pieder pie komerciālā autotransporta vērtības ķēdes, |
| --- | --- |

—

veicināt konkurētspēju un palielināt nodarbinātību visās nozarēs (īpašu uzmanību pievēršot MVU), kas pieder pie komerciālā autotransporta vērtības ķēdes,

| — | paātrināt pāreju uz ilgtspējīgāku transporta sistēmu, kuras pamatā ir multimodalitāte un kurā ievērojama daļa no 75 % iekšzemes kravu, ko pašlaik pārvadā pa autoceļiem, tiktu novirzīta uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem, |
| --- | --- |

—

paātrināt pāreju uz ilgtspējīgāku transporta sistēmu, kuras pamatā ir multimodalitāte un kurā ievērojama daļa no 75 % iekšzemes kravu, ko pašlaik pārvadā pa autoceļiem, tiktu novirzīta uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem,

| — | uzlabot ES ekonomikas noturību pret satricinājumiem, liela mēroga traucējumiem piegādes ķēdēs un ierobežotu piekļuvi resursiem. Piemēram, dažās valstīs fosilo enerģiju izmanto kā ieroci un akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu izejvielas iegūst un pārstrādā tikai dažās trešās valstīs. |
| --- | --- |

—

uzlabot ES ekonomikas noturību pret satricinājumiem, liela mēroga traucējumiem piegādes ķēdēs un ierobežotu piekļuvi resursiem. Piemēram, dažās valstīs fosilo enerģiju izmanto kā ieroci un akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu izejvielas iegūst un pārstrādā tikai dažās trešās valstīs.

| 4.10. | Lai to panāktu, ir vajadzīga šāda rīcība. |
| --- | --- |

4.10.

Lai to panāktu, ir vajadzīga šāda rīcība.

| 4.10.1. | CO2 emisiju samazināšanas trajektorijai jāatbilst rūpniecības nozares spējai pārveidoties un izmaksu un darbības efektivitātes ziņā tai jābūt pieņemamai transporta operatoriem. Ierosinātajiem mērķiem jābūt saderīgiem ar laiku, kas vajadzīgs, lai pārveidotu esošās ražošanas iekārtas un būvētu jaunas, izvērstu uzlādes infrastruktūru, nodrošinātu galveno sastāvdaļu un izejvielu piegādi, izveidotu vadošos tirgus un apmācītu darbaspēku. |
| --- | --- |

4.10.1.

CO2

| 4.10.2. | Dekarbonizācijas tempam (attiecībā uz autoparku) jāatbilst ES zaļā kursa industriālā plāna īstenošanai un svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs (IPCEI) un jāpalīdz attīstīt Eiropas nozarei svarīgas piegādes ķēdes, piemēram, tīra ūdeņraža, akumulatoru un mikroelektronikas piegādi. Emisiju trajektorijai jāatbilst arī Eiropas zaļā kursa mērķiem, kā arī ES ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijai. |
| --- | --- |

4.10.2.

Dekarbonizācijas tempam (attiecībā uz autoparku) jāatbilst ES zaļā kursa industriālā plāna īstenošanai un svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs (IPCEI

| 4.11. | Kā minēts jau pieņemtos atzinumos, EESK uzskata, ka labākai saskaņošanai starp vides tiesību aktiem, kas attiecas uz autotransportu, ir izšķiroša nozīme centienos sekmīgi pārveidotu nozari (piemēram, Euro 7, Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula un eirovinjete) (20), un vienlaikus aicina likumdošanas jomā īstenot saskaņotu pieeju. |
| --- | --- |

4.11.

Kā minēts jau pieņemtos atzinumos, EESK uzskata, ka labākai saskaņošanai starp vides tiesību aktiem, kas attiecas uz autotransportu, ir izšķiroša nozīme centienos sekmīgi pārveidotu nozari (piemēram, Euro 7

20

| 4.12. | Saskaņā ar iepriekšējiem atzinumiem (21) EESK norāda, ka, neraugoties uz visiem ieguvumiem, ko sniedz elektriskas vilces sistēmas un ar ūdeņradi darbinātas vilces sistēmas, ierosinātais regulējums, kura pamatā ir “izpūtēja” pieeja, ir jāpapildina ar citiem politikas instrumentiem, lai stimulētu atjaunīgo, nefosilo degvielu izmantošanu tajā autoparka daļā, kas tiek darbināta ar iekšdedzes dzinēju. Paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir jānodrošina aprites cikla pieeja un jānovērš autotransporta dekarbonizācija, kura izraisa emisiju pārvirzi augstāk vērtības radīšanas ķēdē. Ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas pārskatīšanu, kā arī Atjaunojamo energoresursu direktīvu (22) ir jānodrošina, ka autotransporta un elektroenerģijas ražošanas dekarbonizācija notiek vienlaicīgi. |
| --- | --- |

4.12.

Saskaņā ar iepriekšējiem atzinumiem (21

22

| 4.13. | Pārkārtošanās procesā Eiropas Savienībai ir jānodrošina Eiropas oriģinālā aprīkojuma ražotājiem un pārvadātājiem godīga konkurence iekšzemes un starptautiskajos tirgos. |
| --- | --- |

4.13.

Pārkārtošanās procesā Eiropas Savienībai ir jānodrošina Eiropas oriģinālā aprīkojuma ražotājiem un pārvadātājiem godīga konkurence iekšzemes un starptautiskajos tirgos.

| 4.14. | EESK arī uzsver, ka jānodrošina spēju veidošana un jāatbalsta pārvadātāji un operatori, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, lai tie varētu izpildīt regulā noteiktos ziņošanas pienākumus, tostarp saistībā ar ierosināto centrālo reģistru datiem par lielas noslodzes transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

4.14.

EESK arī uzsver, ka jānodrošina spēju veidošana un jāatbalsta pārvadātāji un operatori, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, lai tie varētu izpildīt regulā noteiktos ziņošanas pienākumus, tostarp saistībā ar ierosināto centrālo reģistru datiem par lielas noslodzes transportlīdzekļiem.

| 4.15. | Runājot par pilsētas autobusiem, EESK uzsver nepieciešamību atbrīvot autobusus, kas tiek izmantoti arī starppilsētu pārvadājumiem, no īpašās bezemisiju prasības attiecībā uz pilsētas autobusiem. |
| --- | --- |

4.15.

Runājot par pilsētas autobusiem, EESK uzsver nepieciešamību atbrīvot autobusus, kas tiek izmantoti arī starppilsētu pārvadājumiem, no īpašās bezemisiju prasības attiecībā uz pilsētas autobusiem.

| 4.16. | EESK ar bažām atzīst, ka tehnoloģiskās pārmaiņas nav “neitrālas” attiecībā uz darba ņēmējiem. Lai gan turpmākajos gados mobilitātes ekosistēmā plānots radīt daudzas darbvietas, paredzams, ka dažos vērtības ķēdes posmos tiks zaudētas milzīgs skaits darbvietu, jo pārmaiņas negatīvi ietekmēs daudzus MVU dažādos ES reģionos. Jaunās tehnoloģijas ietekmē arī nozarē vajadzīgos prasmju profilus, un to ātra ieviešana varētu radīt problēmas dažām darba ņēmēju kategorijām (mazkvalificētiem darba ņēmējiem, gados vecākiem darba ņēmējiem, pagaidu darbiniekiem). Arī pašreizējais kvalificētu darbinieku trūkums daudzās nozarēs varētu apdraudēt pārkārtošanās tempu. |
| --- | --- |

4.16.

EESK ar bažām atzīst, ka tehnoloģiskās pārmaiņas nav “neitrālas” attiecībā uz darba ņēmējiem. Lai gan turpmākajos gados mobilitātes ekosistēmā plānots radīt daudzas darbvietas, paredzams, ka dažos vērtības ķēdes posmos tiks zaudētas milzīgs skaits darbvietu, jo pārmaiņas negatīvi ietekmēs daudzus MVU dažādos ES reģionos. Jaunās tehnoloģijas ietekmē arī nozarē vajadzīgos prasmju profilus, un to ātra ieviešana varētu radīt problēmas dažām darba ņēmēju kategorijām (mazkvalificētiem darba ņēmējiem, gados vecākiem darba ņēmējiem, pagaidu darbiniekiem). Arī pašreizējais kvalificētu darbinieku trūkums daudzās nozarēs varētu apdraudēt pārkārtošanās tempu.

| 4.17. | EESK uzsver, ka ir vajadzīgs politikas satvars, kas veicinātu darba ņēmējiem taisnīgu dekarbonizāciju. Attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem taisnīga pārkārtošanās nozīmē: |
| --- | --- |

4.17.

EESK uzsver, ka ir vajadzīgs politikas satvars, kas veicinātu darba ņēmējiem taisnīgu dekarbonizāciju. Attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem taisnīga pārkārtošanās nozīmē:

| 4.17.1. | padziļinātus piegādes ķēdes ietekmes novērtējumus, lai izvairītos no graujošām izmaiņām darba ņēmējiem. Šajos ietekmes novērtējumos ir arī labāk jāatspoguļo transporta dekarbonizācijas ietekme reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

4.17.1.

padziļinātus piegādes ķēdes ietekmes novērtējumus, lai izvairītos no graujošām izmaiņām darba ņēmējiem. Šajos ietekmes novērtējumos ir arī labāk jāatspoguļo transporta dekarbonizācijas ietekme reģionālā līmenī;

| 4.17.2. | pienācīga finansējuma nodrošināšanu, lai atbalstītu reģionus, kuri saskaras ar grūtībām, īstenojot dekarbonizācijas programmu, ņemot vērā sociālo nosacījumu nozīmi valsts atbalsta jomā; |
| --- | --- |

4.17.2.

pienācīga finansējuma nodrošināšanu, lai atbalstītu reģionus, kuri saskaras ar grūtībām, īstenojot dekarbonizācijas programmu, ņemot vērā sociālo nosacījumu nozīmi valsts atbalsta jomā;

| 4.17.3. | nepieciešamību pārmaiņām sagatavoties visos līmeņos (objektos, uzņēmumos, reģionos un nozarēs), izmantojot plānus, kas izstrādāti kopā ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

4.17.3.

nepieciešamību pārmaiņām sagatavoties visos līmeņos (objektos, uzņēmumos, reģionos un nozarēs), izmantojot plānus, kas izstrādāti kopā ar sociālajiem partneriem;

| 4.17.4. | milzīgu valsts iestāžu un uzņēmumu darbu, lai pārkvalificētu darba ņēmējus un uzlabotu viņu prasmes. |
| --- | --- |

4.17.4.

milzīgu valsts iestāžu un uzņēmumu darbu, lai pārkvalificētu darba ņēmējus un uzlabotu viņu prasmes.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  DOE/EE-2675 | 2023. gada janvāris.

1

(2)  
  COP27: ASV, Ukraina, Īrija, Aruba, Beļģija, Horvātija, Kirasao, Dominikānas Republika, Lihtenšteina, Lietuva paraksta globālu nodoma deklarāciju par atbalstu centieniem panākt, ka 2040. gadā 100 % pārdoto jauno kravas automobiļu un autobusu ir bezemisiju transportlīdzekļi (17.11.22.).

2

COP27

U.S. Secretary of Energy Advances America's Commitment to Reaching Net Zero Global Emissions and Combatting Climate Change at COP27.

U.S. Secretary of Energy Advances America's Commitment to Reaching Net Zero Global Emissions and Combatting Climate Change at COP27

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES” (COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)) un “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģisks izvēršanas plāns attiecībā uz papildu darbību kopumu nolūkā atbalstīt alternatīvo degvielu infrastruktūras ātru ieviešanu”
  ” (COM(2021) 560 final) (OV C 152, 6.4.2022., 138. lpp.).

3

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju mazas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 715/2007” (COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD)) (OV C 227, 28.6.2018., 52. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2019/631 groza, lai stiprinātu CO2 emisiju standartus jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem atbilstoši Savienības vērienīgākajiem mērķiem klimata jomā” (COM(2021) 556 final – 2021/0197 (COD)) (OV C 194, 12.5.2022., 81. lpp.).

4

2

2

(5)  Eiropadomes 2014. gada 24. oktobra sanāksmes secinājumi.

5

(6)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement

6

(7)  COM(2021) 550 final.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

8

(9)  COM(2016) 501 final.

9

(10)  COM(2021) 550 final.

10

(11)  Delgado, O., Rodríguez, F., Muncrief, R., “
  Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020–2030 timeframe
  ”, Starptautiskā Tīra transporta padome (ICCT), Baltā grāmata, Berlīne, 2017. gada jūlijs.

11

Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020–2030 timeframe

ICCT

(12)  Faktu lapa “Kravas automobiļi”.

12

(13)  
  Eurostat, Darbaspēka apsekojuma dati par 2014. gadu.

13

Eurostat

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (2019. gada 20. jūnijs) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 un (ES) 2018/956 un Padomes Direktīvu 96/53/EK (OV L 198, 25.7.2019., 202. lpp.).

14

2

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).

15

2

(16)  DOE/EE-2675, 2023. gada janvāris.

16

(17)  
  COP27: ASV, Ukraina, Īrija, Aruba, Beļģija, Horvātija, Kirasao, Dominikānas Republika, Lihtenšteina, Lietuva paraksta globālu nodoma deklarāciju par atbalstu centieniem panākt, ka 2040. gadā 100 % pārdoto jauno kravas automobiļu un autobusu ir bezemisiju transportlīdzekļi (17.11.22.).

17

COP27

U.S. Secretary of Energy Advances America's Commitment to Reaching Net Zero Global Emissions and Combatting Climate Change at COP27.

U.S. Secretary of Energy Advances America's Commitment to Reaching Net Zero Global Emissions and Combatting Climate Change at COP27

(18)  https://www.bmk.gv.at/en/topics/mobility/alternative_transport/electromobility.html

18

(19)  Sk. IPCC AR6 darba grupas III pilno ziņojumu, 1068. lpp.

19

IPCC AR6

(20)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānisko transportlīdzekļu un motoru, kā arī šādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanu attiecībā uz to emisijām un akumulatoru baterijas ilgizturību (“Euro 7”) un par Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 atcelšanu” (COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD)) (OV C 228, 29.6.2023., 103. lpp.), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES mobilitātes stratēģija un ES rūpniecības vērtību ķēdes: ekosistēmu pieeja autobūves jomā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 105, 4.3.2022., 26. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem” (COM(2017) 275 final – 2017/0114 (COD)) un “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atsevišķiem noteikumiem par transporta nodokļiem groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem” (COM(2017) 276 final – 2017/0115 (CNS)) (OV C 81, 2.3.2018., 188. lpp.).

20

(21)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju mazas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 715/2007” (COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD)) (OV C 227, 28.6.2018., 52. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2019/631 groza, lai stiprinātu CO2 emisiju standartus jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem atbilstoši Savienības vērienīgākajiem mērķiem klimata jomā” (COM(2021) 556 final – 2021/0197 (COD)) (OV C 194, 12.5.2022., 81. lpp.).

21

2

2

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

22

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/142 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/142

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru kritiski svarīgu izejvielu drošas un ilgtspējīgas piegādes nodrošināšanai un groza Regulas (ES) Nr. 168/2013, (ES) 2018/858, (ES) 2018/1724 un (ES) 2019/1020”

[COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)]

un “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kritiski svarīgu izejvielu droša un ilgtspējīga piegāde, kas sekmē divējādo pārkārtošanos”
  ”

(COM(2023) 165 final)

(2023/C 349/22)

| Ziņotājs: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Michal PINTÉR |

Ziņotājs:

Maurizio MENSI

Maurizio MENSI

Līdzziņotājs:

Michal PINTÉR

Michal PINTÉR

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 8.5.2023.
  Eiropas Savienības Padome, 16.5.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | LESD 114. pants un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 183/1/6 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 8.5.2023.

Eiropas Savienības Padome, 16.5.2023.

Juridiskais pamats

LESD 114. pants un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

183/1/6

I.   IETEIKUMI (1)

IETEIKUMI

1

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri sagatavot saskaņotu ES politiku attiecībā uz kritiski svarīgām un stratēģiskām izejvielām un vērtības ķēžu attīstību ieguves, pārstrādes un reciklēšanas nozarēs saskaņā ar zaļā kursa mērķiem un visiem ar to saistītajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri sagatavot saskaņotu ES politiku attiecībā uz kritiski svarīgām un stratēģiskām izejvielām un vērtības ķēžu attīstību ieguves, pārstrādes un reciklēšanas nozarēs saskaņā ar zaļā kursa mērķiem un visiem ar to saistītajiem tiesību aktiem;

| 2. | aicina Eiropas Komisiju nodrošināt visaptverošu pieeju ar saskaņotām ES rīcībpolitikām, lai nodrošinātu regulatīvo noteiktību ieguldījumiem izejvielu, to blakusproduktu un būtiskāko minerālu izpētē, ieguvē, pārstrādē, rafinēšanā un reciklēšanā, pamatojoties uz ekonomisko un tehnisko īstenojamību, politikas saskaņotību un juridisko noteiktību uzņēmējiem šajās nozarēs; |
| --- | --- |

2.

aicina Eiropas Komisiju nodrošināt visaptverošu pieeju ar saskaņotām ES rīcībpolitikām, lai nodrošinātu regulatīvo noteiktību ieguldījumiem izejvielu, to blakusproduktu un būtiskāko minerālu izpētē, ieguvē, pārstrādē, rafinēšanā un reciklēšanā, pamatojoties uz ekonomisko un tehnisko īstenojamību, politikas saskaņotību un juridisko noteiktību uzņēmējiem šajās nozarēs;

| 3. | aicina izejvielu politiku koordinēt ar ES sociālo politiku un atbalstīt ES mēroga spēju veidošanu ieguves rūpniecības prasmju jomā, pievēršoties esošā darbaspēka pārkvalifikācijai un kvalifikācijas celšanai, kā arī ES dalībvalstu publiskās pārvaldes iestāžu pārvaldības spēju attīstīšanai; |
| --- | --- |

3.

aicina izejvielu politiku koordinēt ar ES sociālo politiku un atbalstīt ES mēroga spēju veidošanu ieguves rūpniecības prasmju jomā, pievēršoties esošā darbaspēka pārkvalifikācijai un kvalifikācijas celšanai, kā arī ES dalībvalstu publiskās pārvaldes iestāžu pārvaldības spēju attīstīšanai;

| 4. | iesaka kritiski svarīgo un stratēģisko izejvielu sarakstos iekļaut citus materiālus, kas ir būtiski zaļo tehnoloģiju/tīro tehnoloģiju nozarēm, paturot prātā, ka šādi saraksti ir regulāri jāatjaunina un jābalsta uz rūpīgu, pārredzamu un uz pierādījumiem balstītu kritiskuma un/vai stratēģiskās vērtības novērtējumu, kas tiek veikts, apspriežoties ar nozares pārstāvjiem un ekspertiem; |
| --- | --- |

4.

iesaka kritiski svarīgo un stratēģisko izejvielu sarakstos iekļaut citus materiālus, kas ir būtiski zaļo tehnoloģiju/tīro tehnoloģiju nozarēm, paturot prātā, ka šādi saraksti ir regulāri jāatjaunina un jābalsta uz rūpīgu, pārredzamu un uz pierādījumiem balstītu kritiskuma un/vai stratēģiskās vērtības novērtējumu, kas tiek veikts, apspriežoties ar nozares pārstāvjiem un ekspertiem;

| 5. | aicina pašreizējo un jauno Eiropas Komisiju nodrošināt piekļuvi konkurētspējīgām enerģijas cenām un mērķtiecīgam finansējumam ES ieguves rūpniecībai un reciklēšanai, vienlaikus nodrošinot, ka atļauju piešķiršanas un licencēšanas procedūras jauniem izejvielu projektiem tiek vienkāršotas un saīsinātas un ka visas jaunās ziņošanas vai revīzijas prasības uzņēmumiem nepārsniedz nepieciešamo minimumu; |
| --- | --- |

5.

aicina pašreizējo un jauno Eiropas Komisiju nodrošināt piekļuvi konkurētspējīgām enerģijas cenām un mērķtiecīgam finansējumam ES ieguves rūpniecībai un reciklēšanai, vienlaikus nodrošinot, ka atļauju piešķiršanas un licencēšanas procedūras jauniem izejvielu projektiem tiek vienkāršotas un saīsinātas un ka visas jaunās ziņošanas vai revīzijas prasības uzņēmumiem nepārsniedz nepieciešamo minimumu;

| 6. | atbalsta tirdzniecības aizsardzības pasākumu efektīvu īstenošanu, lai Eiropas Savienībā aizsargātu jaunattīstības izejvielu projektus un novērstu negodīgu tirdzniecības praksi un ierobežojumus, reaģējot ar PTO prasībām atbilstošu rīcību; |
| --- | --- |

6.

atbalsta tirdzniecības aizsardzības pasākumu efektīvu īstenošanu, lai Eiropas Savienībā aizsargātu jaunattīstības izejvielu projektus un novērstu negodīgu tirdzniecības praksi un ierobežojumus, reaģējot ar PTO prasībām atbilstošu rīcību;

| 7. | iesaka reciklēšanas un atkritumu jomas tiesību aktos par prioritāti noteikt kritiski svarīgas un stratēģiskas izejvielas un atbalstīt otrreizējo izejvielu tirgus, it īpaši attiecībā uz materiāliem, kas ir būtiski zaļās pārkārtošanās īstenošanai; |
| --- | --- |

7.

iesaka reciklēšanas un atkritumu jomas tiesību aktos par prioritāti noteikt kritiski svarīgas un stratēģiskas izejvielas un atbalstīt otrreizējo izejvielu tirgus, it īpaši attiecībā uz materiāliem, kas ir būtiski zaļās pārkārtošanās īstenošanai;

| 8. | iesaka kritiski svarīgo izejvielu (KSI) izpētes un ieguves projektus ES teritorijā atbalstīt ar publisko finansējumu, saskaņojot tos ar valsts atbalsta noteikumiem; |
| --- | --- |

8.

iesaka kritiski svarīgo izejvielu (KSI) izpētes un ieguves projektus ES teritorijā atbalstīt ar publisko finansējumu, saskaņojot tos ar valsts atbalsta noteikumiem;

| 9. | iesaka nodrošināt koordināciju starp ierosināto kritiski svarīgo izejvielu aktu (KSIA) un ES pretmonopola instrumentiem, lai izvairītos no nepamatotiem iekšējā tirgus izkropļojumiem; |
| --- | --- |

9.

iesaka nodrošināt koordināciju starp ierosināto kritiski svarīgo izejvielu aktu (KSIA) un ES pretmonopola instrumentiem, lai izvairītos no nepamatotiem iekšējā tirgus izkropļojumiem;

| 10. | ierosina izpētīt iespējas īpašām partnerībām un sadarbības nolīgumiem arī ar kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

10.

ierosina izpētīt iespējas īpašām partnerībām un sadarbības nolīgumiem arī ar kandidātvalstīm;

| 11. | iesaka panākt pareizo (vidisko) līdzsvaru, novērtējot atbilstību citām ES politikas jomām. |
| --- | --- |

11.

iesaka panākt pareizo (vidisko) līdzsvaru, novērtējot atbilstību citām ES politikas jomām.

II.   PASKAIDROJUMI/IZSTRĀDE

PASKAIDROJUMI/IZSTRĀDE

| 1. | Komisija 2023. gada 16. martā iesniedza priekšlikumu jaunai regulai, kuras mērķis ir nodrošināt piekļuvi kritiski svarīgām un stratēģiskām izejvielām (KSI regula jeb KSIA), kā arī nāca klajā ar paziņojumu. Lai gan regula nosaka tiesisko regulējumu, lai atbalstītu iekšzemes spēju attīstību un stiprinātu KSI piegādes ķēžu ilgtspēju un apritīgumu Eiropas Savienībā, paziņojumā ir ierosināti pasākumi piegādes ķēžu dažādošanas atbalstam, izmantojot jaunas starptautiskas savstarpēji atbalstošas partnerības. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2023. gada 16. martā iesniedza priekšlikumu jaunai regulai, kuras mērķis ir nodrošināt piekļuvi kritiski svarīgām un stratēģiskām izejvielām (KSI regula jeb KSIA), kā arī nāca klajā ar paziņojumu. Lai gan regula nosaka tiesisko regulējumu, lai atbalstītu iekšzemes spēju attīstību un stiprinātu KSI piegādes ķēžu ilgtspēju un apritīgumu Eiropas Savienībā, paziņojumā ir ierosināti pasākumi piegādes ķēžu dažādošanas atbalstam, izmantojot jaunas starptautiskas savstarpēji atbalstošas partnerības.

| 2. | KSIA vispārīgais mērķis ir novērst to, ka Eiropas Savienībai trūkst drošas un ilgtspējīgas piekļuves kritiski svarīgām izejvielām, palielinot ES rūpniecības informētību par kritiski svarīgām izejvielām un mazinot ar kritiski svarīgām izejvielām saistītos riskus globālajā piegādes ķēdē, palielinot ES KSI vērtības ķēdes jaudu iekšējā tirgūt un samazinot ES KSI patēriņa vidisko pēdu. |
| --- | --- |

2.

KSIA vispārīgais mērķis ir novērst to, ka Eiropas Savienībai trūkst drošas un ilgtspējīgas piekļuves kritiski svarīgām izejvielām, palielinot ES rūpniecības informētību par kritiski svarīgām izejvielām un mazinot ar kritiski svarīgām izejvielām saistītos riskus globālajā piegādes ķēdē, palielinot ES KSI vērtības ķēdes jaudu iekšējā tirgūt un samazinot ES KSI patēriņa vidisko pēdu.

| 3. | Ierosinot saskaņotu ES pieeju KSI piegādes drošības uzlabošanai un nodrošināšanai, iniciatīva palīdzēs novērst iespējamos konkurences izkropļojumus un vienotā tirgus sadrumstalotību, ko varētu radīt šādas nekoordinētas darbības, un saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.

Ierosinot saskaņotu ES pieeju KSI piegādes drošības uzlabošanai un nodrošināšanai, iniciatīva palīdzēs novērst iespējamos konkurences izkropļojumus un vienotā tirgus sadrumstalotību, ko varētu radīt šādas nekoordinētas darbības, un saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem Eiropas Savienībā.

Ar koordinētu ES politiku nodrošināt visaptverošu pieeju, lai garantētu regulatīvo noteiktību ieguldījumiem

Ar koordinētu ES politiku nodrošināt visaptverošu pieeju, lai garantētu regulatīvo noteiktību ieguldījumiem

| 4. | ES pašlaik ir atkarīga no daudzu izejvielu importa (no 75 % līdz 100 % no piegādēm), un tāpēc tā ir pakļauta neaizsargātībai piegādes ķēdēs un ievērojamam cenu svārstīgumam. ESAO Globālajā izejvielu resursu pārskatā laikposmam līdz 2060. gadam tiek prognozēts, ka līdz 2060. gadam izejvielu izmantošana pasaulē gandrīz divkāršosies un ka visstraujāk palielināsies metālu izmantošana gan attiecībā uz pirmreizējiem, gan otrreizējiem metāliem. Tajā pašā laikā ES saražo mazāk nekā 5 % no minerālu izejvielu produkcijas pasaulē. Tikai Ķīna vien nodrošina aptuveni 75 % no litija jonu akumulatoru elementu globālās ražošanas jaudas, un tajā atrodas pasaules desmit lielākie fotoelementu iekārtu piegādātāji. Turpretī Eiropas Savienībā ir tikai aptuveni 3 % no litija jonu akumulatoru elementu globālās ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

4.

ES pašlaik ir atkarīga no daudzu izejvielu importa (no 75 % līdz 100 % no piegādēm), un tāpēc tā ir pakļauta neaizsargātībai piegādes ķēdēs un ievērojamam cenu svārstīgumam. ESAO Globālajā izejvielu resursu pārskatā laikposmam līdz 2060. gadam tiek prognozēts, ka līdz 2060. gadam izejvielu izmantošana pasaulē gandrīz divkāršosies un ka visstraujāk palielināsies metālu izmantošana gan attiecībā uz pirmreizējiem, gan otrreizējiem metāliem. Tajā pašā laikā ES saražo mazāk nekā 5 % no minerālu izejvielu produkcijas pasaulē. Tikai Ķīna vien nodrošina aptuveni 75 % no litija jonu akumulatoru elementu globālās ražošanas jaudas, un tajā atrodas pasaules desmit lielākie fotoelementu iekārtu piegādātāji. Turpretī Eiropas Savienībā ir tikai aptuveni 3 % no litija jonu akumulatoru elementu globālās ražošanas jaudas.

| 5. | KSI regulā ir paredzēts apzināt un atbalstīt stratēģiskos projektus stratēģisko izejvielu ieguves, pārstrādes un reciklēšanas jomā. Lai šādus ieguldījumus piesaistītu salīdzinoši ilgos laikposmos, Komisijai būtu jārisina jautājums par regulatīvo noteiktību. Prognozējama un stabila normatīvā vide ir kritiski svarīga, lai piesaistītu ieguldījumus ne tikai izejvielu ieguvē, bet arī pārstrādē un reciklēšanā. |
| --- | --- |

5.

KSI regulā ir paredzēts apzināt un atbalstīt stratēģiskos projektus stratēģisko izejvielu ieguves, pārstrādes un reciklēšanas jomā. Lai šādus ieguldījumus piesaistītu salīdzinoši ilgos laikposmos, Komisijai būtu jārisina jautājums par regulatīvo noteiktību. Prognozējama un stabila normatīvā vide ir kritiski svarīga, lai piesaistītu ieguldījumus ne tikai izejvielu ieguvē, bet arī pārstrādē un reciklēšanā.

| 6. | Vairāki tiesiskie regulējumi ietekmē ES uzņēmējdarbības vides stabilitāti un pievilcību, un bieži konkurējošās un pieaugošās ziņošanas prasības palielina regulatīvo nenoteiktību (sk. cita starpā Rūpniecisko emisiju direktīvu (2), Bateriju regulu (3), REACH pārskatīšanu, tiesību aktus atkritumu apsaimniekošanas jomā, Produktu ilgtspējas ekodizaina regulu (ESPR), neto nulles emisiju industrijas aktu, jauno ES rūpniecības politiku, aprites ekonomikas rīcības plānu, Ekodizaina direktīvu (4) u. c.). Tāpēc ir ļoti svarīgi izvairīties no dubulta regulējuma vai pārmērīga regulējuma, lai piesaistītu un stimulētu ieguldījumus iekšzemes rūpniecības jaudā ieguves, pārstrādes, materiālu pārstrādes un reciklēšanas jomā. KSIA būtu jābalstās uz Komisijas darbu citās saistītajās jomās, un tai vajadzētu būt pilnībā saskaņotai ar vispārējiem zaļā kursa mērķiem un ar saistītajiem tiesību aktiem. KSI politikai vajadzētu būt pēc iespējas vairāk balstītai uz pierādījumiem, ņemot vērā pieejamos datus (sk. JRC 2020. gada prognozēšanas pētījumu “Kritiskas izejvielas stratēģiskām tehnoloģijām un nozarēm Eiropas Savienībā” vai jaunāko JRC ziņojumu “Piegādes ķēdes analīze un izejvielu pieprasījuma prognoze attiecībā uz ES stratēģiskajām tehnoloģijām un nozarēm”). |
| --- | --- |

6.

Vairāki tiesiskie regulējumi ietekmē ES uzņēmējdarbības vides stabilitāti un pievilcību, un bieži konkurējošās un pieaugošās ziņošanas prasības palielina regulatīvo nenoteiktību (sk. cita starpā Rūpniecisko emisiju direktīvu (2

3

REACH

ESPR

4

JRC

JRC

| 7. | Vēl viens jautājums ir saistīts ar nepieciešamību sniegt precīzus norādījumus ieinteresētajām personām par to, kā stratēģisko un kritiski svarīgo izejvielu saraksti tiks īstenoti ES politikā. KSI saraksts var palīdzēt politikas veidotājiem uzsvērt konkrētu vielu nozīmi un lomu ES ekonomikā, taču, lai KSI sarakstā iekļautās vielas tiktu pienācīgi atbalstītas pašreizējos, kā arī turpmākajos tiesību aktos, ir nepieciešams iet tālāk. Politikas veidošanā ir skaidri jānosaka KSI prioritātes, it īpaši tādās jomās kā rūpniecības politika, tirdzniecības politika, valsts atbalsts, pētniecība un izstrāde, klimats un vide, kā arī tiesību akti ķimikāliju jomā. Visas šīs rīcībpolitikas un to mērķi būtu jāsaskaņo, lai radītu labvēlīgus apstākļus un labvēlīgu regulatīvo režīmu KSI un to vērtības ķēžu attīstībai. Sīkāks skaidrojums ir vajadzīgs arī attiecībā uz prioritāšu noteikšanu projektiem, kuros galvenā iegūtā izejviela nav ne stratēģiska, ne kritiski svarīga, bet gan blakusprodukti (piemēram, dzelzsrūdas ieguves projekts, kura rezultātā retzemju metālus iegūst kā blakusproduktus). Turklāt ir jāprecizē statuss “citi”, proti, “nestratēģiski” projekti, lai varētu skaidri saprast, kā un kādos termiņos šādi projekti tiks novērtēti un finansiāli atbalstīti. Visbeidzot, lielākas prioritātes piešķiršana stratēģisko izejvielu projektiem nekādā gadījumā nedrīkstētu novest pie citu svarīgu izejvielu projektu vai ar izejvielu vērtības ķēdi saistītu projektu prioritātes samazināšanas. |
| --- | --- |

7.

Vēl viens jautājums ir saistīts ar nepieciešamību sniegt precīzus norādījumus ieinteresētajām personām par to, kā stratēģisko un kritiski svarīgo izejvielu saraksti tiks īstenoti ES politikā. KSI saraksts var palīdzēt politikas veidotājiem uzsvērt konkrētu vielu nozīmi un lomu ES ekonomikā, taču, lai KSI sarakstā iekļautās vielas tiktu pienācīgi atbalstītas pašreizējos, kā arī turpmākajos tiesību aktos, ir nepieciešams iet tālāk. Politikas veidošanā ir skaidri jānosaka KSI prioritātes, it īpaši tādās jomās kā rūpniecības politika, tirdzniecības politika, valsts atbalsts, pētniecība un izstrāde, klimats un vide, kā arī tiesību akti ķimikāliju jomā. Visas šīs rīcībpolitikas un to mērķi būtu jāsaskaņo, lai radītu labvēlīgus apstākļus un labvēlīgu regulatīvo režīmu KSI un to vērtības ķēžu attīstībai. Sīkāks skaidrojums ir vajadzīgs arī attiecībā uz prioritāšu noteikšanu projektiem, kuros galvenā iegūtā izejviela nav ne stratēģiska, ne kritiski svarīga, bet gan blakusprodukti (piemēram, dzelzsrūdas ieguves projekts, kura rezultātā retzemju metālus iegūst kā blakusproduktus). Turklāt ir jāprecizē statuss “citi”, proti, “nestratēģiski” projekti, lai varētu skaidri saprast, kā un kādos termiņos šādi projekti tiks novērtēti un finansiāli atbalstīti. Visbeidzot, lielākas prioritātes piešķiršana stratēģisko izejvielu projektiem nekādā gadījumā nedrīkstētu novest pie citu svarīgu izejvielu projektu vai ar izejvielu vērtības ķēdi saistītu projektu prioritātes samazināšanas.

| 8. | Komisijas iniciatīvām šajā jomā būtu jānodrošina ne tikai juridiskā noteiktība attiecīgajām ieinteresētajām personām, bet arī plašāks sabiedrības atbalsts. Ieguves, pārstrādes un reciklēšanas nozaru paplašināšanās radīs jaunas darbvietas un veicinās ekonomikas attīstību, tomēr ļoti svarīgi ir nodrošināt sabiedrības atbalstu. Iedzīvotāju informētības palielināšana ir ārkārtīgi svarīga: Komisijai jāīsteno mērķtiecīgas komunikācijas stratēģijas, lai informētu ES iedzīvotājus par jaunu, ar KSI saistītu rūpniecības ieguldījumu sniegtajiem ieguvumiem, kā arī par to ietekmi uz ilgtspēju un vidi. |
| --- | --- |

8.

Komisijas iniciatīvām šajā jomā būtu jānodrošina ne tikai juridiskā noteiktība attiecīgajām ieinteresētajām personām, bet arī plašāks sabiedrības atbalsts. Ieguves, pārstrādes un reciklēšanas nozaru paplašināšanās radīs jaunas darbvietas un veicinās ekonomikas attīstību, tomēr ļoti svarīgi ir nodrošināt sabiedrības atbalstu. Iedzīvotāju informētības palielināšana ir ārkārtīgi svarīga: Komisijai jāīsteno mērķtiecīgas komunikācijas stratēģijas, lai informētu ES iedzīvotājus par jaunu, ar KSI saistītu rūpniecības ieguldījumu sniegtajiem ieguvumiem, kā arī par to ietekmi uz ilgtspēju un vidi.

Koordinācija ar ES sociālo politiku: atbalstīt ES mēroga spējas attiecībā uz ieguves rūpniecībā nepieciešamajām prasmēm

Koordinācija ar ES sociālo politiku: atbalstīt ES mēroga spējas attiecībā uz ieguves rūpniecībā nepieciešamajām prasmēm

| 9. | Izejvielu nozare Eiropas Savienībā nodrošina aptuveni 350 000 darbvietu, kā arī 30 miljonus darbvietu tajās ražošanas nozarēs, kuras ir atkarīgas no stabilas minerālu izejvielu pieejamības. Lai nodrošinātu izejvielu un progresīvu materiālu ilgtspējīgu piegādi ES, līdz 2030. gadam būs vajadzīgi vairāk nekā 1,2 miljoni jaunu darbvietu (5). Tādējādi KSIA būtu jāsaskaņo ar ES sociālo politiku, un tai būtu jāatbalsta spēju veidošanas centieni dalībvalstu līmenī, lai stiprinātu darbaspēku KSI piegādes ķēdēs, ieguves rūpniecībā, pārstrādē un reciklēšanā. Ir ļoti svarīgi ne tikai atbalstīt izglītību un prasmju veidošanu akadēmiskajās aprindās, bet arī vērst spēju veidošanas centienus uz rūpniecības nozares speciālistiem izejvielu sektorā un dalībvalstu publisko pārvaldi. To varētu panākt, izveidojot jaunas (un/vai atbalstot jau esošās) īpašas iestādes, lai atbalstītu augstāko izglītību un profesionālo apmācību izejvielu nozarē, kā arī lai pārkvalificētu un pilnveidotu pašreizējā ES darbaspēka prasmes. Visbeidzot, īpaši un pastiprināti centieni būtu jāvelta tam, lai radītu un atbalstītu lietišķo mācīšanos un tehnoloģiju nodošanu starp akadēmiskajām aprindām, rūpniecību un pētniecības organizācijām. |
| --- | --- |

9.

Izejvielu nozare Eiropas Savienībā nodrošina aptuveni 350 000 darbvietu, kā arī 30 miljonus darbvietu tajās ražošanas nozarēs, kuras ir atkarīgas no stabilas minerālu izejvielu pieejamības. Lai nodrošinātu izejvielu un progresīvu materiālu ilgtspējīgu piegādi ES, līdz 2030. gadam būs vajadzīgi vairāk nekā 1,2 miljoni jaunu darbvietu (5

Iekļaut citus zaļo tehnoloģiju / tīro tehnoloģiju nozarēm būtiskus materiālus un nodrošināt saskaņotību ar citām politikas jomām

Iekļaut citus zaļo tehnoloģiju / tīro tehnoloģiju nozarēm būtiskus materiālus un nodrošināt saskaņotību ar citām politikas jomām

| 10. | Papildus tām izejvielām, kas KSIA uzskaitītas kā stratēģiskas vai kritiski svarīgas, ir arī nekritiskas izejvielas, kas vidējā termiņā vai ilgtermiņā varētu kļūt kritiski svarīgas. Tam ir vajadzīgs elastīgs saraksts, ko var viegli pielāgot un kas būtu regulāri jāatjaunina vismaz reizi divos gados un biežāk, ja nepieciešams, atkarībā no turpmākās attīstības šajā jomā. Dažādu izejvielu stratēģiskās nozīmes novērtējumu vajadzētu arī attiecināt uz konkrētām nozarēm, lai atspoguļotu pieprasījumu dažādās ražošanas nozarēs. Turklāt būtu jāveic būtisku izejvielu pieejamības novērtējums, lai pilnībā papildinātu Komisijas centienus atbalstīt kritiski svarīgas un stratēģiskas izejvielas. |
| --- | --- |

10.

Papildus tām izejvielām, kas KSIA uzskaitītas kā stratēģiskas vai kritiski svarīgas, ir arī nekritiskas izejvielas, kas vidējā termiņā vai ilgtermiņā varētu kļūt kritiski svarīgas. Tam ir vajadzīgs elastīgs saraksts, ko var viegli pielāgot un kas būtu regulāri jāatjaunina vismaz reizi divos gados un biežāk, ja nepieciešams, atkarībā no turpmākās attīstības šajā jomā. Dažādu izejvielu stratēģiskās nozīmes novērtējumu vajadzētu arī attiecināt uz konkrētām nozarēm, lai atspoguļotu pieprasījumu dažādās ražošanas nozarēs. Turklāt būtu jāveic būtisku izejvielu pieejamības novērtējums, lai pilnībā papildinātu Komisijas centienus atbalstīt kritiski svarīgas un stratēģiskas izejvielas.

| 11. | Novērtējumā būtu jāatspoguļo ES prioritātes un vajadzības enerģētikas pārkārtošanai, iespējams, līdz 2030. gadam, un tajā būtu jāiekļauj izejvielas, attiecībā uz kurām pašlaik nav acīmredzama piegādes traucējumu riska, bet kuras ir ļoti pieprasītas nozarēs, kas ir kritiski svarīgas ES dekarbonizācijas mērķiem un zaļajai un digitālajai pārkārtošanai, vai kas tiek uzskatītas par būtiskiem minerāļiem. Koncentrēšanās uz šīm prioritārajām programmām būtu pienācīgi jāattiecina arī uz tādām pamatvērtības ķēdēm kā nodrošinātība ar pārtiku vai medicīna. Dažādos sarakstos iekļaujamo materiālu identificēšanai vienmēr būtu jābalstās uz rūpīgu, pārredzamu un skaidri definētu analīzi, lai novērtētu to kritiskumu un/vai stratēģisko vērtību, atspoguļojot visu izejvielu vērtību ķēdi, pārstrādes prasības un aizstājēju pieejamību. Būtu regulāri jāapspriežas ar nozares pārstāvjiem un ekspertiem un jānodrošina funkcionējošs un atklāts dialogs starp Komisiju un nozari. |
| --- | --- |

11.

Novērtējumā būtu jāatspoguļo ES prioritātes un vajadzības enerģētikas pārkārtošanai, iespējams, līdz 2030. gadam, un tajā būtu jāiekļauj izejvielas, attiecībā uz kurām pašlaik nav acīmredzama piegādes traucējumu riska, bet kuras ir ļoti pieprasītas nozarēs, kas ir kritiski svarīgas ES dekarbonizācijas mērķiem un zaļajai un digitālajai pārkārtošanai, vai kas tiek uzskatītas par būtiskiem minerāļiem. Koncentrēšanās uz šīm prioritārajām programmām būtu pienācīgi jāattiecina arī uz tādām pamatvērtības ķēdēm kā nodrošinātība ar pārtiku vai medicīna. Dažādos sarakstos iekļaujamo materiālu identificēšanai vienmēr būtu jābalstās uz rūpīgu, pārredzamu un skaidri definētu analīzi, lai novērtētu to kritiskumu un/vai stratēģisko vērtību, atspoguļojot visu izejvielu vērtību ķēdi, pārstrādes prasības un aizstājēju pieejamību. Būtu regulāri jāapspriežas ar nozares pārstāvjiem un ekspertiem un jānodrošina funkcionējošs un atklāts dialogs starp Komisiju un nozari.

Nodrošināt ES rūpniecības nozaru piekļuvi konkurētspējīgām enerģijas cenām un mērķtiecīgākam finansējumam

Nodrošināt ES rūpniecības nozaru piekļuvi konkurētspējīgām enerģijas cenām un mērķtiecīgākam finansējumam

| 12. | Pašreizējā enerģētikas krīze ir būtiski ietekmējusi visus ES uzņēmumus, bet it īpaši energoietilpīgās nozares, tostarp ieguves un reciklēšanas nozari. Lai nodrošinātu labi funkcionējošu ES enerģijas tirgu, ir vajadzīga koordinēta ES reakcija. Jebkuras ES KSI politikas panākumi ir atkarīgi no uzticamas piekļuves pietiekamam daudzumam no fosilajiem kurināmajiem brīvas elektroenerģijas par konkurētspējīgām cenām. Mēs atzinīgi vērtētu pieejamo finansēšanas sistēmu reformu, kas atspoguļotu ASV Inflācijas samazināšanas akta mērķus, proti, finansējumu, kas vairāk vērsts uz komercializācijas posmu un OPEX izmaksu segšanu, pretstatā pašreizējai ES finansēšanas prioritātei jaunu stratēģisku projektu pētniecības un izstrādes posmā. Lai gan svarīgi ir koncentrēties uz inovatīvām tehnoloģijām un pētniecību, komercializācijas posmā būtu pienācīgi jāatbalsta arī rezultātā iegūtie produkti. |
| --- | --- |

12.

Pašreizējā enerģētikas krīze ir būtiski ietekmējusi visus ES uzņēmumus, bet it īpaši energoietilpīgās nozares, tostarp ieguves un reciklēšanas nozari. Lai nodrošinātu labi funkcionējošu ES enerģijas tirgu, ir vajadzīga koordinēta ES reakcija. Jebkuras ES KSI politikas panākumi ir atkarīgi no uzticamas piekļuves pietiekamam daudzumam no fosilajiem kurināmajiem brīvas elektroenerģijas par konkurētspējīgām cenām. Mēs atzinīgi vērtētu pieejamo finansēšanas sistēmu reformu, kas atspoguļotu ASV Inflācijas samazināšanas akta mērķus, proti, finansējumu, kas vairāk vērsts uz komercializācijas posmu un OPEX

| 13. | Komisijas mērķis paātrināt atļauju piešķiršanas procedūras ir ļoti apsveicams, un tam būtu jāpiešķir prioritāte, lai panāktu, ka šādas procedūras ilgst ne vairāk kā 12–18 mēnešus. Jauni, kritiski svarīgi projekti būtu jāizvērtē paātrinātos termiņos, un būtu jānosaka stingri termiņi atļauju/licencēšanas procedūru maksimālajam ilgumam. Jebkādai atļauju piešķiršanas procedūru reformai vajadzētu būt vērstai uz to, lai saīsinātu to ilgumu un samazinātu to sarežģītību, vienlaikus saglabājot VSP standartu stingrību. Atļauju piešķiršanas procedūras paātrināšanu nodrošina arī, stiprinot vienas pieturas aģentūras mehānismu. Minēto procedūru izstrādā iepriekš noteiktos termiņos, lai centralizēto atļauju piešķiršanas procedūru padarītu efektīvāku un mazāk apgrūtinošu. Pārskatītie atļauju piešķiršanas noteikumi būtu jāpiemēro izpētes, ieguves, rafinēšanas, pārstrādes un reciklēšanas iekārtām, un tiem būtu jānodrošina pietiekama regulatīvā noteiktība attiecībā uz to rezultātiem. Turklāt jebkuras jaunas ziņošanas vai revīzijas prasības saistībā ar KSIA būtu jāierobežo vajadzīgajā apjomā, lai neradītu papildu administratīvo slogu ES uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma. Paredzētajai KSI valdei ir izšķiroša nozīme, atbalstot KSIA īstenošanu, tostarp atļauju piešķiršanas procedūras. Šajā nolūkā, lai nodrošinātu, ka tās uzraudzības uzdevumi ir efektīvi, ir ieteicams valdē iekļaut ne tikai institucionālos pārstāvjus, bet arī neatkarīgus tehniskos ekspertus šajā jomā. |
| --- | --- |

13.

Komisijas mērķis paātrināt atļauju piešķiršanas procedūras ir ļoti apsveicams, un tam būtu jāpiešķir prioritāte, lai panāktu, ka šādas procedūras ilgst ne vairāk kā 12–18 mēnešus. Jauni, kritiski svarīgi projekti būtu jāizvērtē paātrinātos termiņos, un būtu jānosaka stingri termiņi atļauju/licencēšanas procedūru maksimālajam ilgumam. Jebkādai atļauju piešķiršanas procedūru reformai vajadzētu būt vērstai uz to, lai saīsinātu to ilgumu un samazinātu to sarežģītību, vienlaikus saglabājot VSP standartu stingrību. Atļauju piešķiršanas procedūras paātrināšanu nodrošina arī, stiprinot vienas pieturas aģentūras mehānismu. Minēto procedūru izstrādā iepriekš noteiktos termiņos, lai centralizēto atļauju piešķiršanas procedūru padarītu efektīvāku un mazāk apgrūtinošu. Pārskatītie atļauju piešķiršanas noteikumi būtu jāpiemēro izpētes, ieguves, rafinēšanas, pārstrādes un reciklēšanas iekārtām, un tiem būtu jānodrošina pietiekama regulatīvā noteiktība attiecībā uz to rezultātiem. Turklāt jebkuras jaunas ziņošanas vai revīzijas prasības saistībā ar KSIA būtu jāierobežo vajadzīgajā apjomā, lai neradītu papildu administratīvo slogu ES uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma. Paredzētajai KSI valdei ir izšķiroša nozīme, atbalstot KSIA īstenošanu, tostarp atļauju piešķiršanas procedūras. Šajā nolūkā, lai nodrošinātu, ka tās uzraudzības uzdevumi ir efektīvi, ir ieteicams valdē iekļaut ne tikai institucionālos pārstāvjus, bet arī neatkarīgus tehniskos ekspertus šajā jomā.

Novērst negodīgu tirdzniecības praksi un ierobežojumus

Novērst negodīgu tirdzniecības praksi un ierobežojumus

| 14. | Neraugoties uz KSIA vērienīgajiem mērķiem, dažu izejvielu pieejamībai Eiropas Savienībā pastāv dabiski ierobežojumi, tāpēc importam joprojām būs izšķiroša nozīme pārejā uz zaļu un digitālu ekonomiku. |
| --- | --- |

14.

Neraugoties uz KSIA vērienīgajiem mērķiem, dažu izejvielu pieejamībai Eiropas Savienībā pastāv dabiski ierobežojumi, tāpēc importam joprojām būs izšķiroša nozīme pārejā uz zaļu un digitālu ekonomiku.

| 15. | Būs jāsaglabā efektīvi tirdzniecības aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu aizsardzību jauniem Eiropas ieguldījumiem un vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar trešām valstīm. Lai aizsargātos pret trešo valstu dempingu, ir jāmodernizē ES tirdzniecības aizsardzības pasākumi. It īpaši Eiropas Savienībai būtu jācenšas nodrošināt tirdzniecības aizsardzības pasākumu ātrāku īstenošanu, lai cīnītos pret negodīgu importu, veikt ātrāku un efektīvāku izmeklēšanu un ļaut savlaicīgu pagaidu pasākumu plašu īstenošanu. |
| --- | --- |

15.

Būs jāsaglabā efektīvi tirdzniecības aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu aizsardzību jauniem Eiropas ieguldījumiem un vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar trešām valstīm. Lai aizsargātos pret trešo valstu dempingu, ir jāmodernizē ES tirdzniecības aizsardzības pasākumi. It īpaši Eiropas Savienībai būtu jācenšas nodrošināt tirdzniecības aizsardzības pasākumu ātrāku īstenošanu, lai cīnītos pret negodīgu importu, veikt ātrāku un efektīvāku izmeklēšanu un ļaut savlaicīgu pagaidu pasākumu plašu īstenošanu.

| 16. | ES rīcībai tirdzniecības politikas jomā būtu jāpapildina KSIA mērķi un ar to saistītās politikas jomas, tostarp sociālās tiesības, un par prioritāti jānosaka brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ātra noslēgšana ar valstīm, kurās ir daudz resursu un par kuriem pašlaik notiek sarunas vai kuriem tiek gaidīta ratifikācija (Austrālija, Indonēzija u. c.). Attiecībā uz jau noslēgtajiem BTN būtu jāpastiprina spēkā esošie noteikumi, kas attiecas uz enerģiju un izejvielām. Uzmanība būtu jāpievērš arī tirdzniecības politikas saskaņotībai ar muitas noteikumiem/izcelsmes noteikumiem, ko piemēro izejvielām. |
| --- | --- |

16.

ES rīcībai tirdzniecības politikas jomā būtu jāpapildina KSIA mērķi un ar to saistītās politikas jomas, tostarp sociālās tiesības, un par prioritāti jānosaka brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ātra noslēgšana ar valstīm, kurās ir daudz resursu un par kuriem pašlaik notiek sarunas vai kuriem tiek gaidīta ratifikācija (Austrālija, Indonēzija u. c.). Attiecībā uz jau noslēgtajiem BTN būtu jāpastiprina spēkā esošie noteikumi, kas attiecas uz enerģiju un izejvielām. Uzmanība būtu jāpievērš arī tirdzniecības politikas saskaņotībai ar muitas noteikumiem/izcelsmes noteikumiem, ko piemēro izejvielām.

Par prioritāti noteikt kritiski svarīgas un stratēģiskas izejvielas reciklēšanas un atkritumu jomas tiesību aktos un atbalstīt otrreizējo izejvielu tirgus

Par prioritāti noteikt kritiski svarīgas un stratēģiskas izejvielas reciklēšanas un atkritumu jomas tiesību aktos un atbalstīt otrreizējo izejvielu tirgus

| 17. | Reciklēšana ir svarīga, lai stiprinātu ES stratēģisko autonomiju. Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta sava atkritumu apstrādes un pārstrādes rūpniecība, sagatavojot otrreizējās izejvielas pārstrādei ražošanas procesos, un jāgroza spēkā esošie tiesību akti atkritumu apsaimniekošanas jomā, lai par prioritāti noteiktu reciklēšanu un kritiski svarīgu un stratēģisku izejvielu apritīgumu. Tai būtu arī jāatbalsta otrreizējo izejvielu tirgi. Attiecībā uz otrreizējām izejvielām EESK ierosina veikt pasākumus, lai izveidotu labi funkcionējošus tirgus un līdz minimumam samazinātu metāllūžņu noplūdi. |
| --- | --- |

17.

Reciklēšana ir svarīga, lai stiprinātu ES stratēģisko autonomiju. Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta sava atkritumu apstrādes un pārstrādes rūpniecība, sagatavojot otrreizējās izejvielas pārstrādei ražošanas procesos, un jāgroza spēkā esošie tiesību akti atkritumu apsaimniekošanas jomā, lai par prioritāti noteiktu reciklēšanu un kritiski svarīgu un stratēģisku izejvielu apritīgumu. Tai būtu arī jāatbalsta otrreizējo izejvielu tirgi. Attiecībā uz otrreizējām izejvielām EESK ierosina veikt pasākumus, lai izveidotu labi funkcionējošus tirgus un līdz minimumam samazinātu metāllūžņu noplūdi.

| 18. | Otrreizējās izejvielas var palīdzēt samazināt atkarību no konkrētām KSI, tāpēc tās būtu jāņem vērā saistībā ar KSIA darbības jomu. Viens no daudzajiem piemēriem ir tas, ka melno metāllūžņu efektīva reciklēšana var samazināt izejvielu piegādes vajadzības metālu ražošanā. Paredzams, ka līdz 2030. gadam melno metāllūžņu daudzums kļūs nepietiekams, tāpēc radīsies iespējami piegādes traucējumi, neraugoties uz to, ka tie ir enerģētikas pārkārtošanas būtiska sastāvdaļa. |
| --- | --- |

18.

Otrreizējās izejvielas var palīdzēt samazināt atkarību no konkrētām KSI, tāpēc tās būtu jāņem vērā saistībā ar KSIA darbības jomu. Viens no daudzajiem piemēriem ir tas, ka melno metāllūžņu efektīva reciklēšana var samazināt izejvielu piegādes vajadzības metālu ražošanā. Paredzams, ka līdz 2030. gadam melno metāllūžņu daudzums kļūs nepietiekams, tāpēc radīsies iespējami piegādes traucējumi, neraugoties uz to, ka tie ir enerģētikas pārkārtošanas būtiska sastāvdaļa.

| 19. | KSIA būtu jānodrošina rūpniecības nozaru un elektrotransportlīdzekļu piekļuve visiem kritiski svarīgajiem materiāliem. Tas ietver ne tikai retzemju metālu elementus, mangānu, zaļās pārkārtošanās procesam būtiskus materiālus, tostarp tēraudu, alumīniju un varu, rūpnieciskos minerālus, grafītu vai niķeli, bet arī otrreizējās izejvielas. Tērauds ir viens no izšķirošajiem zaļās pārkārtošanās infrastruktūras veicinātājiem, un šādi veicinātāji būtu pienācīgi jāapzina un attiecīgi jāņem vērā saskaņā ar KSI aktu visās to vērtību ķēdēs. |
| --- | --- |

19.

KSIA būtu jānodrošina rūpniecības nozaru un elektrotransportlīdzekļu piekļuve visiem kritiski svarīgajiem materiāliem. Tas ietver ne tikai retzemju metālu elementus, mangānu, zaļās pārkārtošanās procesam būtiskus materiālus, tostarp tēraudu, alumīniju un varu, rūpnieciskos minerālus, grafītu vai niķeli, bet arī otrreizējās izejvielas. Tērauds ir viens no izšķirošajiem zaļās pārkārtošanās infrastruktūras veicinātājiem, un šādi veicinātāji būtu pienācīgi jāapzina un attiecīgi jāņem vērā saskaņā ar KSI aktu visās to vērtību ķēdēs.

Ekonomikas un vides pētījumi par kritiski svarīgu izejvielu ieguves piesārņojošo ietekmi: saskaņošana ar valsts atbalsta noteikumiem

Ekonomikas un vides pētījumi par kritiski svarīgu izejvielu ieguves piesārņojošo ietekmi: saskaņošana ar valsts atbalsta noteikumiem

| 20. | Ņemot vērā nenoteiktību attiecībā uz KSI faktisku esamību Eiropas Savienībā, ar izpētes un ieguves projektu uzsākšanu ES teritorijā saistīta riska uzņemšanās būs pamatota tikai tad, ja tiks nodrošināts atbalsts ar publisko finansējumu. Tā kā KSIA arī ir prasīts, lai šādas kampaņas atbilstu zaļā kursa mērķiem, EESK ierosina publiskā finansējuma atvieglotu piešķiršanu gadījumos, ja ieguves pamatā ir iepriekšēji ekonomikas un vides pētījumi, kuros novērtēta KSI ieguves piesārņojošā ietekme. |
| --- | --- |

20.

Ņemot vērā nenoteiktību attiecībā uz KSI faktisku esamību Eiropas Savienībā, ar izpētes un ieguves projektu uzsākšanu ES teritorijā saistīta riska uzņemšanās būs pamatota tikai tad, ja tiks nodrošināts atbalsts ar publisko finansējumu. Tā kā KSIA arī ir prasīts, lai šādas kampaņas atbilstu zaļā kursa mērķiem, EESK ierosina publiskā finansējuma atvieglotu piešķiršanu gadījumos, ja ieguves pamatā ir iepriekšēji ekonomikas un vides pētījumi, kuros novērtēta KSI ieguves piesārņojošā ietekme.

| 21. | Ja šādi iepriekšēji pētījumi neietilpst KSIA paredzēto stratēģisko projektu darbības jomā, to publiskais finansējums būtu jāveicina, saskaņojot tos ar valsts atbalsta noteikumiem un, konkrētāk, ar nesen pieņemto 2023. gada zaļā kursa Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas (VGAR) grozījumu. Minētie iepriekšējie pētījumi patiešām ir kvalificējami kā “atbalsts vides jomā” vai “atbalsts pētniecībai, izstrādei un inovācijai” un – ja tajos ir iesaistītas vairākas dalībvalstis – kā “svarīgi projekti visas Eiropas interesēs” (IPCEI). |
| --- | --- |

21.

Ja šādi iepriekšēji pētījumi neietilpst KSIA paredzēto stratēģisko projektu darbības jomā, to publiskais finansējums būtu jāveicina, saskaņojot tos ar valsts atbalsta noteikumiem un, konkrētāk, ar nesen pieņemto 2023. gada zaļā kursa Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas (VGAR) grozījumu. Minētie iepriekšējie pētījumi patiešām ir kvalificējami kā “atbalsts vides jomā” vai “atbalsts pētniecībai, izstrādei un inovācijai” un – ja tajos ir iesaistītas vairākas dalībvalstis – kā “svarīgi projekti visas Eiropas interesēs” (IPCEI

| 22. | Efektīva koordinācija ar ES valsts atbalsta pasākumiem jau pētniecības un izstrādes sākotnējā posmā patiešām var nodrošināt to, ka publiskais finansējums, ar ko atbalsta stratēģisko projektu turpmāku īstenošanu, tiek efektīvi novirzīts ilgtspējīgiem mērķiem un – IPCEI gadījumā – nodrošina, ka tie ir vērsti uz saskaņotu rezultātu. Publiskā finansējuma mehānismus (piemēram, ātru un vieglāku piekļuvi finanšu mehānismiem, tostarp aizdevumiem/aizdevumu garantijām/dotācijām) var ieviest tikai attiecībā uz ieguldījumiem, ko ES uzņēmumi veic BTN projektu ietvaros. |
| --- | --- |

22.

Efektīva koordinācija ar ES valsts atbalsta pasākumiem jau pētniecības un izstrādes sākotnējā posmā patiešām var nodrošināt to, ka publiskais finansējums, ar ko atbalsta stratēģisko projektu turpmāku īstenošanu, tiek efektīvi novirzīts ilgtspējīgiem mērķiem un – IPCEI

Pretmonopola instrumenti: apvienošanās regula nolūkā atbalstīt ES līderību kritiski svarīgu izejvielu reciklēšanā un ieguvē

Pretmonopola instrumenti: apvienošanās regula nolūkā atbalstīt ES līderību kritiski svarīgu izejvielu reciklēšanā un ieguvē

| 23. | Kā nepieciešamus priekšnoteikumus ņemot vērā gan joprojām neizpētīto KSI pieejamību Eiropas Savienībā, gan būtiskos ieguldījumus, kas nepieciešami drošas un ilgtspējīgas KSI piegādes ķēdes īstenošanai, būtu ieteicams pielāgot dažus ES pretmonopola instrumentus, lai veicinātu KSIA noteikto mērķu sasniegšanu, vienlaikus izvairoties no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem iekšējā tirgū (piemēram, varētu būt lietderīgi piemērot apvienošanās kontroles sistēmu elastīgākā un ilgtspējīgākā veidā, ņemot vērā ne tikai zaļā kursa mērķus (kā to jau paredzējusi Eiropas Komisija), bet arī KSIA mērķus). |
| --- | --- |

23.

Kā nepieciešamus priekšnoteikumus ņemot vērā gan joprojām neizpētīto KSI pieejamību Eiropas Savienībā, gan būtiskos ieguldījumus, kas nepieciešami drošas un ilgtspējīgas KSI piegādes ķēdes īstenošanai, būtu ieteicams pielāgot dažus ES pretmonopola instrumentus, lai veicinātu KSIA noteikto mērķu sasniegšanu, vienlaikus izvairoties no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem iekšējā tirgū (piemēram, varētu būt lietderīgi piemērot apvienošanās kontroles sistēmu elastīgākā un ilgtspējīgākā veidā, ņemot vērā ne tikai zaļā kursa mērķus (kā to jau paredzējusi Eiropas Komisija), bet arī KSIA mērķus).

| 24. | Tāpēc, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp dažādajām iesaistītajām interesēm, apvienošanos būtu ieteicams vērtēt, ņemot vērā stratēģiskos projektus, kas īstenojami saskaņā ar KSIA. |
| --- | --- |

24.

Tāpēc, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp dažādajām iesaistītajām interesēm, apvienošanos būtu ieteicams vērtēt, ņemot vērā stratēģiskos projektus, kas īstenojami saskaņā ar KSIA.

| 25. | Tādējādi konkurences iestādes var tikt aicinātas apsvērt jauna veida efektivitāti, t. i., samazināt piegādes traucējumus un palielināt rūpniecisko sagatavotību ārēju KSI trūkuma gadījumam. Šādos novērtējumos būtu jāņem vērā arī Komisijas mērķis apkopot ieinteresēto KSI pircēju pieprasījumu un galu galā veicināt pašreizējo augsto cenu samazināšanos. |
| --- | --- |

25.

Tādējādi konkurences iestādes var tikt aicinātas apsvērt jauna veida efektivitāti, t. i., samazināt piegādes traucējumus un palielināt rūpniecisko sagatavotību ārēju KSI trūkuma gadījumam. Šādos novērtējumos būtu jāņem vērā arī Komisijas mērķis apkopot ieinteresēto KSI pircēju pieprasījumu un galu galā veicināt pašreizējo augsto cenu samazināšanos.

Starptautiskā iesaiste un resursu dažādošana: kandidātvalstu iesaiste un koordinācija ar divpusēju sadarbību starptautiskajos forumos

Starptautiskā iesaiste un resursu dažādošana: kandidātvalstu iesaiste un koordinācija ar divpusēju sadarbību starptautiskajos forumos

| 26. | Saskaņā ar Komisijas mērķi dažādot KSI ārējos avotus EESK iesaka izpētīt iespējas konkrētām partnerībām un sadarbības nolīgumiem, tostarp ar kandidātvalstīm. Šādas partnerības var ietvert ES finansētus projektus, lai attīstītu ieguves kampaņas jaunās izraudzītās vietās un/vai pamestās raktuvēs saskaņā ar stratēģiskajiem projektiem, kas ES dalībvalstīs tiks uzsākti saskaņā ar jaunajiem Komisijas priekšlikumiem. |
| --- | --- |

26.

Saskaņā ar Komisijas mērķi dažādot KSI ārējos avotus EESK iesaka izpētīt iespējas konkrētām partnerībām un sadarbības nolīgumiem, tostarp ar kandidātvalstīm. Šādas partnerības var ietvert ES finansētus projektus, lai attīstītu ieguves kampaņas jaunās izraudzītās vietās un/vai pamestās raktuvēs saskaņā ar stratēģiskajiem projektiem, kas ES dalībvalstīs tiks uzsākti saskaņā ar jaunajiem Komisijas priekšlikumiem.

| 27. | Šādas partnerības var būt atkarīgas no kandidātvalstu saistībām ātrāk saskaņot savu vides politiku ar ES acquis. Šādu partnerību iekļaušana pašreizējās pievienošanās sarunās var sniegt divējādu labumu Eiropas Savienībai kopumā, palielinot iespējas, ka kritiski svarīgo izejvielu iekšzemes avoti nākotnē palielināsies, un atvieglojot kandidātvalstīm panākt atbilstību ES vides tiesību aktiem (piemēram, atkritumu, ūdens, rūpnieciskā piesārņojuma un gaisa kvalitātes jomā). |
| --- | --- |

27.

Šādas partnerības var būt atkarīgas no kandidātvalstu saistībām ātrāk saskaņot savu vides politiku ar ES acquis

| 28. | KSIA ir jākoordinē ne tikai ar citām ES politikas jomām un starptautiskās tirdzniecības darbībām, bet arī ar divpusējo sadarbību, ko ES īsteno starptautiskos forumos (t. i., ES un ASV sadarbībā tādos forumos kā Minerālu drošības partnerība, konference par kritiski svarīgiem materiāliem un minerāliem un Starptautiskās Enerģētikas aģentūras Kritiski svarīgo minerālu jautājumu darba grupa, ko nesen apstiprināja ES un ASV Enerģētikas padome). |
| --- | --- |

28.

KSIA ir jākoordinē ne tikai ar citām ES politikas jomām un starptautiskās tirdzniecības darbībām, bet arī ar divpusējo sadarbību, ko ES īsteno starptautiskos forumos (t. i., ES un ASV sadarbībā tādos forumos kā Minerālu drošības partnerība, konference par kritiski svarīgiem materiāliem un minerāliem un Starptautiskās Enerģētikas aģentūras Kritiski svarīgo minerālu jautājumu darba grupa, ko nesen apstiprināja ES un ASV Enerģētikas padome).

| 29. | KSIA Eiropas Savienībai nodrošina ne tikai vietējo pašpietiekamību attiecībā uz kritiski svarīgām izejvielām, bet arī ārējo autonomiju noteikt jaunus standartus pasaules mērogā attiecībā uz to relatīvo piegādes ķēžu drošības un ilgtspējas nodrošināšanu. Standartu noteicējas loma pasaules mērogā Eiropas Savienībai vēl vairāk palielinās iespējas sasniegt vispārējos mērķus, kas noteikti Komisijas priekšlikumā, lai visā pasaulē novērstu piesārņojošu un negodīgu KSI tirdzniecības praksi. |
| --- | --- |

29.

KSIA Eiropas Savienībai nodrošina ne tikai vietējo pašpietiekamību attiecībā uz kritiski svarīgām izejvielām, bet arī ārējo autonomiju noteikt jaunus standartus pasaules mērogā attiecībā uz to relatīvo piegādes ķēžu drošības un ilgtspējas nodrošināšanu. Standartu noteicējas loma pasaules mērogā Eiropas Savienībai vēl vairāk palielinās iespējas sasniegt vispārējos mērķus, kas noteikti Komisijas priekšlikumā, lai visā pasaulē novērstu piesārņojošu un negodīgu KSI tirdzniecības praksi.

Ilgtermiņa mērķi attiecībā pret īstermiņa mērķiem, novērtējot atbilstību citām ES politikas jomām: pareizā (vidiskā) līdzsvara panākšana

Ilgtermiņa mērķi attiecībā pret īstermiņa mērķiem, novērtējot atbilstību citām ES politikas jomām: pareizā (vidiskā) līdzsvara panākšana

| 30. | Visbeidzot, nevar izslēgt, ka ilgtermiņā KSIA efektīvai īstenošanai var būt nepieciešama zaļā kursa mērķu pārmodelēšana īstermiņā. Patiešām, perspektīvas nodrošināt (gandrīz) pašpietiekamu ES, pat ja tās pilnīgai efektivitātei ir vajadzīgs vairāk laika, galu galā var ilgtermiņā padarīt ilgtspējas/klimatneitralitātes mērķus vieglāk sasniedzamus (ņemot vērā arī salīdzinoši lielāko piesārņojumu, ko rada pašreizējās izejvielu ieguves metodes dažās jaunattīstības valstīs). |
| --- | --- |

30.

Visbeidzot, nevar izslēgt, ka ilgtermiņā KSIA efektīvai īstenošanai var būt nepieciešama zaļā kursa mērķu pārmodelēšana īstermiņā. Patiešām, perspektīvas nodrošināt (gandrīz) pašpietiekamu ES, pat ja tās pilnīgai efektivitātei ir vajadzīgs vairāk laika, galu galā var ilgtermiņā padarīt ilgtspējas/klimatneitralitātes mērķus vieglāk sasniedzamus (ņemot vērā arī salīdzinoši lielāko piesārņojumu, ko rada pašreizējās izejvielu ieguves metodes dažās jaunattīstības valstīs).

III.   IEROSINĀTIE GROZĪJUMI – COM(2023) 160 final

IEROSINĀTIE GROZĪJUMI – COM(2023) 160 final

1. grozījums

1. grozījums

29. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Būtiska nozīme ir uzņēmumu, finanšu investoru un patērētāju privātajām investīcijām. Ja ar privātajām investīcijām vien nepietiek, efektīvai projektu ieviešanai kritiski svarīgo izejvielu vērtības ķēdē var būt nepieciešams publiskais atbalsts, piemēram, garantiju, aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā. Šis publiskais atbalsts var būt uzskatāms par valsts atbalstu. Šādam atbalstam jābūt stimulējošam, nepieciešamam, atbilstošam un samērīgam. Esošās valsts atbalsta vadlīnijas, kuras nesen tika padziļināti pārskatītas atbilstīgi divējādās pārkārtošanās mērķiem, paredz plašas iespējas atbalstīt ieguldījumus kritiski svarīgo izejvielu vērtības ķēdē, izpildot noteiktus nosacījumus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

(29)

Būtiska nozīme ir uzņēmumu, finanšu investoru un patērētāju privātajām investīcijām. Ja ar privātajām investīcijām vien nepietiek, efektīvai projektu ieviešanai kritiski svarīgo izejvielu vērtības ķēdē var būt nepieciešams publiskais atbalsts, piemēram, garantiju, aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā. Šis publiskais atbalsts var būt uzskatāms par valsts atbalstu. Šādam atbalstam jābūt stimulējošam, nepieciešamam, atbilstošam un samērīgam. Esošās valsts atbalsta vadlīnijas, kuras nesen tika padziļināti pārskatītas atbilstīgi divējādās pārkārtošanās mērķiem, paredz plašas iespējas atbalstīt ieguldījumus kritiski svarīgo izejvielu vērtības ķēdē, izpildot noteiktus nosacījumus.

| (29) | Būtiska nozīme ir uzņēmumu, finanšu investoru un patērētāju privātajām investīcijām. Ja ar privātajām investīcijām vien nepietiek, efektīvai projektu ieviešanai kritiski svarīgo izejvielu vērtības ķēdē var būt nepieciešams publiskais atbalsts, piemēram, garantiju, aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā. Šis publiskais atbalsts var būt uzskatāms par valsts atbalstu. Šādam atbalstam jābūt stimulējošam, nepieciešamam, atbilstošam un samērīgam. Esošās valsts atbalsta vadlīnijas, kuras nesen tika padziļināti pārskatītas atbilstīgi divējādās pārkārtošanās mērķiem, paredz plašas iespējas atbalstīt ieguldījumus kritiski svarīgo izejvielu vērtības ķēdē, izpildot noteiktus nosacījumus.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina lielāka skaidrība par to, kā tiks izmantoti valsts atbalsta noteikumi, un jāievieš dotāciju, aizdevumu un nodokļu kredītu mehānismi, lai atbalstītu ES esošās rūpnieciskās spējas un radītu jaunas iekārtas Eiropas Savienībā un uzticamās trešās partnervalstīs. Tie būtu jākoncentrē gan uz darbības izdevumiem, gan kapitālizdevumiem. |
| --- | --- |

(29)

Būtiska nozīme ir uzņēmumu, finanšu investoru un patērētāju privātajām investīcijām. Ja ar privātajām investīcijām vien nepietiek, efektīvai projektu ieviešanai kritiski svarīgo izejvielu vērtības ķēdē var būt nepieciešams publiskais atbalsts, piemēram, garantiju, aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā. Šis publiskais atbalsts var būt uzskatāms par valsts atbalstu. Šādam atbalstam jābūt stimulējošam, nepieciešamam, atbilstošam un samērīgam. Esošās valsts atbalsta vadlīnijas, kuras nesen tika padziļināti pārskatītas atbilstīgi divējādās pārkārtošanās mērķiem, paredz plašas iespējas atbalstīt ieguldījumus kritiski svarīgo izejvielu vērtības ķēdē, izpildot noteiktus nosacījumus.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina lielāka skaidrība par to, kā tiks izmantoti valsts atbalsta noteikumi, un jāievieš dotāciju, aizdevumu un nodokļu kredītu mehānismi, lai atbalstītu ES esošās rūpnieciskās spējas un radītu jaunas iekārtas Eiropas Savienībā un uzticamās trešās partnervalstīs. Tie būtu jākoncentrē gan uz darbības izdevumiem, gan kapitālizdevumiem.

Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina lielāka skaidrība par to, kā tiks izmantoti valsts atbalsta noteikumi, un jāievieš dotāciju, aizdevumu un nodokļu kredītu mehānismi, lai atbalstītu ES esošās rūpnieciskās spējas un radītu jaunas iekārtas Eiropas Savienībā un uzticamās trešās partnervalstīs. Tie būtu jākoncentrē gan uz darbības izdevumiem, gan kapitālizdevumiem.

Pamatojums

Pamatojums

Pašreizējie valsts atbalsta pasākumi ir neskaidri, un tiem trūkst mehānismu, ar ko atbalstīt esošās rūpnieciskās jaudas, ko ir būtiski ietekmējusi enerģijas cenu paaugstināšanās, un jaunu kritiski svarīgu izejvielu iekārtu izveidi Eiropas Savienībā un ārvalstīs.

2. grozījums

2. grozījums

1. panta 2. punkts a) apakšpunkts (jauns apakšpunkts)

| Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| | a) | noteikt pārredzamu un skaidri definētu metodiku stratēģisko izejvielu sarakstā iekļaujamo materiālu novērtēšanai, tostarp izmantojot tehnisko faktu lapas, līdzīgi kā metodikā, kuru piemēro kritiski svarīgo izejvielu sarakstam. Turpmākajiem stratēģisko un kritiski svarīgo izejvielu sarakstiem būtu jāpievieno spēkā esošo ES tiesību aktu ietekmes novērtējums un jānorāda to ietekme uz šajos sarakstos iekļautajiem materiāliem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

a)

noteikt pārredzamu un skaidri definētu metodiku stratēģisko izejvielu sarakstā iekļaujamo materiālu novērtēšanai, tostarp izmantojot tehnisko faktu lapas, līdzīgi kā metodikā, kuru piemēro kritiski svarīgo izejvielu sarakstam. Turpmākajiem stratēģisko un kritiski svarīgo izejvielu sarakstiem būtu jāpievieno spēkā esošo ES tiesību aktu ietekmes novērtējums un jānorāda to ietekme uz šajos sarakstos iekļautajiem materiāliem
  .

noteikt pārredzamu un skaidri definētu metodiku stratēģisko izejvielu sarakstā iekļaujamo materiālu novērtēšanai, tostarp izmantojot tehnisko faktu lapas, līdzīgi kā metodikā, kuru piemēro kritiski svarīgo izejvielu sarakstam. Turpmākajiem stratēģisko un kritiski svarīgo izejvielu sarakstiem būtu jāpievieno spēkā esošo ES tiesību aktu ietekmes novērtējums un jānorāda to ietekme uz šajos sarakstos iekļautajiem materiāliem

Pamatojums

Pamatojums

Kritiski svarīgās izejvielas tiek novērtētas, izmantojot kritiskuma novērtējumu, kura pamatā ir īpaša metodika, kas ietver ilgu un rūpīgu apstiprināšanas procesu ar ārējo ekspertu, nozares pārstāvju un pētniecības institūtu palīdzību. Savukārt stratēģisko izejvielu noteikšana nebija balstīta ne uz publicētu metodiku, ne arī uz iepriekšējām konsultācijām. Stratēģisko izejvielu iekļaušana kritiski svarīgo izejvielu sarakstā (2. pielikums) nozīmē, ka visi materiāli atbilst KSI metodikā noteiktajām robežvērtībām, kas ir maldinoši.

3. grozījums

3. grozījums

1. panta 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja, pamatojoties uz 42. pantā minēto ziņojumu, Komisija secina, ka Savienība, visticamāk, nesasniegs 2. punktā noteiktos mērķus
  , tā novērtē, cik lietderīgi un samērīgi būtu ierosināt pasākumus vai īstenot savas savas pilnvaras Savienības līmenī, lai nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu
  . | 3.   Ja, pamatojoties uz 42. pantā minēto ziņojumu, Komisija secina, ka Savienība, visticamāk, nesasniegs 2. punktā noteiktos mērķus
  , tā pieļauj zināmu elastības līmeni, lai vislabāk atspoguļotu attiecīgās izejvielas vērtības ķēdes unikalitāti, jo katram materiālam ir specifiskas īpašības un problēmas, kas saistītas ar tā sagādi, apstrādi un reciklēšanu
  .
  Galvenā uzmanība tajā būtu jāpievērš esošo spēju saglabāšanai un atbalstam. Būtu jāveicina atklāts un pastāvīgs dialogs starp nozari un politikas veidotājiem, lai noteiktu kritērijus, kas ir gan tehniski, gan ekonomiski īstenojami, kā arī atbilst ES mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

3.   Ja, pamatojoties uz 42. pantā minēto ziņojumu, Komisija secina, ka Savienība, visticamāk, nesasniegs 2. punktā noteiktos mērķus
  , tā novērtē, cik lietderīgi un samērīgi būtu ierosināt pasākumus vai īstenot savas savas pilnvaras Savienības līmenī, lai nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu
  .

3.   Ja, pamatojoties uz 42. pantā minēto ziņojumu, Komisija secina, ka Savienība, visticamāk, nesasniegs 2. punktā noteiktos mērķus
  , tā pieļauj zināmu elastības līmeni, lai vislabāk atspoguļotu attiecīgās izejvielas vērtības ķēdes unikalitāti, jo katram materiālam ir specifiskas īpašības un problēmas, kas saistītas ar tā sagādi, apstrādi un reciklēšanu
  .
  Galvenā uzmanība tajā būtu jāpievērš esošo spēju saglabāšanai un atbalstam. Būtu jāveicina atklāts un pastāvīgs dialogs starp nozari un politikas veidotājiem, lai noteiktu kritērijus, kas ir gan tehniski, gan ekonomiski īstenojami, kā arī atbilst ES mērķiem.

Pamatojums

Pamatojums

Kritēriji attiecībā uz sagādi, pārstrādi un reciklēšanu ir pārāk vispārīgi un nereāli, un tie var radīt neparedzētas un negatīvas sekas. Noteikumi būtu rūpīgi jāapsver, ņemot vērā ar to īstenošanu saistītās ekonomiskās un tehniskās grūtības un risku, ka ES rūpniecība, it īpaši MVU, varētu tikt pārslogoti.

4. grozījums

4. grozījums

I pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| Par stratēģiskām tiek uzskatītas šādas izejvielas:






  a) | bismuts; |

Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

Par stratēģiskām tiek uzskatītas šādas izejvielas:

a)

bismuts;

| b) | bors
  (metalurģijā izmantojamās markas)
  ; |
| --- | --- |

b)

bors
  (metalurģijā izmantojamās markas)
  ;

(metalurģijā izmantojamās markas)

| c) | kobalts; |
| --- | --- |

c)

kobalts;

| d) | varš; |
| --- | --- |

d)

varš;

| e) | gallijs; |
| --- | --- |

e)

gallijs;

| f) | germānijs; |
| --- | --- |

f)

germānijs;

| g) | litijs
  (baterijās izmantojamas markas)
  ; |
| --- | --- |

g)

litijs
  (baterijās izmantojamas markas)
  ;

(baterijās izmantojamas markas)

| h) | magnija
  metāls
  ; |
| --- | --- |

h)

magnija
  metāls
  ;

metāls

| i) | mangāns
  (baterijās izmantojamas markas)
  ; |
| --- | --- |

i)

mangāns
  (baterijās izmantojamas markas)
  ;

(baterijās izmantojamas markas)

| j) | dabiskais
  grafīts
  (baterijās izmantojamas markas)
  ; |
| --- | --- |

j)

dabiskais
  grafīts
  (baterijās izmantojamas markas)
  ;

dabiskais

(baterijās izmantojamas markas)

| k) | niķelis
  (baterijās izmantojamas markas)
  ; |
| --- | --- |

k)

niķelis
  (baterijās izmantojamas markas)
  ;

(baterijās izmantojamas markas)

| l) | platīna grupas metāli; |
| --- | --- |

l)

platīna grupas metāli;

| m) | retzemju elementi
  magnētiem
  (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm un Ce); |
| --- | --- |

m)

retzemju elementi
  magnētiem
  (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm un Ce);

magnētiem

| n) | metāliskais
  silīcijs; |
| --- | --- |

n)

metāliskais
  silīcijs;

metāliskais

| o) | titāns; |
| --- | --- |

o)

titāns;

| p) | volframs. |
| --- | --- |

p)

volframs.

Par stratēģiskām tiek uzskatītas šādas
  pirmreizējās un otrreizējās
  izejvielas,
  tostarp to attiecīgie nesējmetāli un minerāli, no kuriem šīs stratēģiskās izejvielas tiek iegūtas
  :

pirmreizējās un otrreizējās

tostarp to attiecīgie nesējmetāli un minerāli, no kuriem šīs stratēģiskās izejvielas tiek iegūtas

| a) | bismuts; |
| --- | --- |

a)

bismuts;

| b) | bors; |
| --- | --- |

b)

bors;

| c) | kobalts; |
| --- | --- |

c)

kobalts;

| d) | varš; |
| --- | --- |

d)

varš;

| da) | dzelzs (t. sk. nerūsējošā tērauda) lūžņi; |
| --- | --- |

da)

dzelzs (t. sk. nerūsējošā tērauda) lūžņi;

dzelzs (t. sk. nerūsējošā tērauda) lūžņi;

| e) | gallijs; |
| --- | --- |

e)

gallijs;

| f) | germānijs; |
| --- | --- |

f)

germānijs;

| g) | litijs; |
| --- | --- |

g)

litijs;

| ga) | magnezīts/magnēzijs; |
| --- | --- |

ga)

magnezīts/magnēzijs;

magnezīts/magnēzijs;

| h) | magnijs; |
| --- | --- |

h)

magnijs;

| i) | mangāns; |
| --- | --- |

i)

mangāns;

| j) | grafīts; |
| --- | --- |

j)

grafīts;

| k) | niķelis; |
| --- | --- |

k)

niķelis;

| ka) | fosfors; |
| --- | --- |

ka)

fosfors;

fosfors;

| kb) | potaša; |
| --- | --- |

kb)

potaša;

potaša;

| l) | platīna grupas metāli; |
| --- | --- |

l)

platīna grupas metāli;

| m) | retzemju elementi (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm un Ce); |
| --- | --- |

m)

retzemju elementi (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm un Ce);

| n) | silīcijs; |
| --- | --- |

n)

silīcijs;

| o) | titāns; |
| --- | --- |

o)

titāns;

| p) | volframs; |
| --- | --- |

p)

volframs;

| pa) | cinks. |
| --- | --- |

pa)

cinks.

cinks.

5. grozījums

5. grozījums

II pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| Par kritiski svarīgām tiek uzskatītas šādas izejvielas:






  a) | antimons; |

Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

Par kritiski svarīgām tiek uzskatītas šādas izejvielas:

a)

antimons;

| b) | arsēns; |
| --- | --- |

b)

arsēns;

| c) | boksīts; |
| --- | --- |

c)

boksīts;

| d) | barīts; |
| --- | --- |

d)

barīts;

| e) | berilijs; |
| --- | --- |

e)

berilijs;

| f) | bismuts; |
| --- | --- |

f)

bismuts;

| g) | bors; |
| --- | --- |

g)

bors;

| h) | kobalts; |
| --- | --- |

h)

kobalts;

| i) | koksa ogles; |
| --- | --- |

i)

koksa ogles;

| j) | varš; |
| --- | --- |

j)

varš;

| k) | laukšpats; |
| --- | --- |

k)

laukšpats;

| l) | fluoršpats; |
| --- | --- |

l)

fluoršpats;

| m) | gallijs; |
| --- | --- |

m)

gallijs;

| n) | germānijs; |
| --- | --- |

n)

germānijs;

| o) | hafnijs; |
| --- | --- |

o)

hafnijs;

| p) | hēlijs; |
| --- | --- |

p)

hēlijs;

| q) | smagie retzemju elementi; |
| --- | --- |

q)

smagie retzemju elementi;

| r) | vieglie retzemju elementi; |
| --- | --- |

r)

vieglie retzemju elementi;

| s) | litijs; |
| --- | --- |

s)

litijs;

| t) | magnijs; |
| --- | --- |

t)

magnijs;

| u) | mangāns; |
| --- | --- |

u)

mangāns;

| v) | dabiskais
  grafīts; |
| --- | --- |

v)

dabiskais
  grafīts;

dabiskais

| w) | niķelis
  (baterijās izmantojamas klases)
  ; |
| --- | --- |

w)

niķelis
  (baterijās izmantojamas klases)
  ;

(baterijās izmantojamas klases)

| x) | niobijs; |
| --- | --- |

x)

niobijs;

| y) | fosfātieži; |
| --- | --- |

y)

fosfātieži;

| z) | fosfors; |
| --- | --- |

z)

fosfors;

| aa) | platīna grupas metāli; |
| --- | --- |

aa)

platīna grupas metāli;

| bb) | skandijs; |
| --- | --- |

bb)

skandijs;

| cc) | silīcija metāls; |
| --- | --- |

cc)

silīcija metāls;

| dd) | stroncijs; |
| --- | --- |

dd)

stroncijs;

| ee) | tantals; |
| --- | --- |

ee)

tantals;

| ff) | titāns; |
| --- | --- |

ff)

titāns;

| gg) | volframs; |
| --- | --- |

gg)

volframs;

| hh) | vanādijs. |
| --- | --- |

hh)

vanādijs.

Par kritiski svarīgām tiek uzskatītas šādas
  pirmreizējās un otrreizējās
  izejvielas,
  tostarp to attiecīgie nesējmetāli un minerāli, no kuriem šīs kritiski svarīgās izejvielas tiek iegūtas
  :

pirmreizējās un otrreizējās

tostarp to attiecīgie nesējmetāli un minerāli, no kuriem šīs kritiski svarīgās izejvielas tiek iegūtas

| a) | antimons; |
| --- | --- |

a)

antimons;

| b) | arsēns; |
| --- | --- |

b)

arsēns;

| c) | boksīts; |
| --- | --- |

c)

boksīts;

| d) | barīts; |
| --- | --- |

d)

barīts;

| e) | berilijs; |
| --- | --- |

e)

berilijs;

| f) | bismuts; |
| --- | --- |

f)

bismuts;

| g) | bors; |
| --- | --- |

g)

bors;

| h) | kobalts; |
| --- | --- |

h)

kobalts;

| i) | koksa ogles; |
| --- | --- |

i)

koksa ogles;

| j) | varš; |
| --- | --- |

j)

varš;

| k) | laukšpats; |
| --- | --- |

k)

laukšpats;

| ka) | dzelzs (t. sk. nerūsējošā tērauda) lūžņi; |
| --- | --- |

ka)

dzelzs (t. sk. nerūsējošā tērauda) lūžņi;

dzelzs (t. sk. nerūsējošā tērauda) lūžņi;

| l) | fluoršpats; |
| --- | --- |

l)

fluoršpats;

| m) | gallijs; |
| --- | --- |

m)

gallijs;

| n) | germānijs; |
| --- | --- |

n)

germānijs;

| o) | hafnijs; |
| --- | --- |

o)

hafnijs;

| p) | hēlijs; |
| --- | --- |

p)

hēlijs;

| q) | smagie retzemju elementi; |
| --- | --- |

q)

smagie retzemju elementi;

| r) | vieglie retzemju elementi; |
| --- | --- |

r)

vieglie retzemju elementi;

| s) | litijs; |
| --- | --- |

s)

litijs;

| sa) | magnezīts/magnēzijs; |
| --- | --- |

sa)

magnezīts/magnēzijs;

magnezīts/magnēzijs;

| t) | magnijs; |
| --- | --- |

t)

magnijs;

| u) | mangāns; |
| --- | --- |

u)

mangāns;

| v) | grafīts; |
| --- | --- |

v)

grafīts;

| w) | niķelis; |
| --- | --- |

w)

niķelis;

| x) | niobijs; |
| --- | --- |

x)

niobijs;

| y) | fosfātieži; |
| --- | --- |

y)

fosfātieži;

| z) | fosfors; |
| --- | --- |

z)

fosfors;

| aa) | platīna grupas metāli; |
| --- | --- |

aa)

platīna grupas metāli;

| aaa) | potaša; |
| --- | --- |

aaa)

aaa)

potaša;

potaša;

| bb) | skandijs; |
| --- | --- |

bb)

skandijs;

| cc) | silīcija metāls; |
| --- | --- |

cc)

silīcija metāls;

| dd) | stroncijs; |
| --- | --- |

dd)

stroncijs;

| ee) | tantals; |
| --- | --- |

ee)

tantals;

| ff) | titāns; |
| --- | --- |

ff)

titāns;

| gg) | volframs; |
| --- | --- |

gg)

volframs;

| hh) | vanādijs; |
| --- | --- |

hh)

vanādijs;

| ii) | cinks |
| --- | --- |

ii)

cinks

cinks

4. un 5. grozījuma pamatojums

4. un 5. grozījuma pamatojums

Dažus materiālus parasti var iegūt tikai kopā ar citiem – parastajiem – metāliem, piemēram, retzemju metāliem ar dzelzsrūdu, un tos nevar iegūt atsevišķi. Turklāt daži materiāli ir vajadzīgi materiālu ražošanas, rafinēšanas un reciklēšanas ekosistēmā, piemēram, magnezīts kausēšanas iekārtās – bez šā materiāla nav iespējams reciklēt metālus/materiālus augstā temperatūrā. Būtu jāizvairās no ierobežojumiem šajā jomā (gan attiecībā uz kritiski svarīgām, gan stratēģiskām izejvielām) un no konkrētu lietojumu noteikšanas konkrētām izejvielām vērtības ķēdē. Pretējā gadījumā atbalsttiesīgs būtu tikai pēdējais rafinēšanas posms, bet ne ieguve.

Pāreja uz mazoglekļa un aprites ekonomiku palielina otrreizējo izejvielu nozīmi, jo tās palīdz samazināt atkarību no neapstrādātām izejvielām un atbalstīt resursu efektīvu izmantošanu, atkritumu samazināšanu un ilgtspēju. Turklāt daži no šiem materiāliem ir būtiski rūpniecības dekarbonizācijai, zaļajai pārkārtošanai un neto nulles emisiju mērķu sasniegšanai.

6. grozījums

6. grozījums

2. panta 15. punkts (jauns punkts)

2. panta 15. punkts (jauns punkts)

| Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| | 15. | “Stratēģisko izejvielu projekts” nozīmē jebkuru plānotu iekārtu vai plānotu tādas esošas iekārtas būtisku paplašināšanu vai pārprofilēšanu, kas veic II pielikumā uzskaitīto izejvielu ieguvi, pārstrādi vai reciklēšanu, arī tad, ja šīs izejvielas ir I vai II pielikumā nenorādītu nesējizejvielu ieguves un pārstrādes blakusprodukti. |

Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

15.

“Stratēģisko izejvielu projekts” nozīmē jebkuru plānotu iekārtu vai plānotu tādas esošas iekārtas būtisku paplašināšanu vai pārprofilēšanu, kas veic II pielikumā uzskaitīto izejvielu ieguvi, pārstrādi vai reciklēšanu, arī tad, ja šīs izejvielas ir I vai II pielikumā nenorādītu nesējizejvielu ieguves un pārstrādes blakusprodukti.

Pamatojums

Pamatojums

Stratēģiskās izejvielas bieži vien pastāv kā nesēja (bāzes) metāla vai minerāla blakusprodukti. Ir nepieciešams vairāk precizējumu par šādu bāzes metālu un minerālu ieguves projektu iekļaušanu KSIA stratēģisko projektu darbības jomā.

7. grozījums

7. grozījums

3.a pants (jauns pants)

| Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a pants



  1.   
  Otrreizējās izejvielas tiek norādītas stratēģisko izejvielu sarakstā (I pielikums) un kritiski svarīgo izejvielu (II pielikums) sarakstā.




  2.   
  Komisija vismaz reizi divos gados pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina stratēģisko un kritiski svarīgo otrreizējo izejvielu sarakstu, daļu no I un II pielikuma, ņemot vērā to stratēģisko nozīmi dekarbonizācijā un zaļajā pārkārtošanā, lielu prognozēto pieprasījuma pieaugumu vai nepietiekamību pasaules līmenī, kā arī grūtības palielināt savākšanu/atgūšanu Eiropas Savienībā; liels kritiski svarīgo izejvielu atgūšanas potenciāls Eiropas Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

3.a pants

1.   
  Otrreizējās izejvielas tiek norādītas stratēģisko izejvielu sarakstā (I pielikums) un kritiski svarīgo izejvielu (II pielikums) sarakstā.

2.   
  Komisija vismaz reizi divos gados pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina stratēģisko un kritiski svarīgo otrreizējo izejvielu sarakstu, daļu no I un II pielikuma, ņemot vērā to stratēģisko nozīmi dekarbonizācijā un zaļajā pārkārtošanā, lielu prognozēto pieprasījuma pieaugumu vai nepietiekamību pasaules līmenī, kā arī grūtības palielināt savākšanu/atgūšanu Eiropas Savienībā; liels kritiski svarīgo izejvielu atgūšanas potenciāls Eiropas Savienībā.

Pamatojums

Pamatojums

Otrreizējām izejvielām ir svarīga nozīme Eiropas rūpniecības dekarbonizācijā, it īpaši nozarēs, kas ražo stratēģiskas tehnoloģijas zaļajai un digitālajai pārkārtošanai. To stratēģiskās vērtības atzīšana atbalsta atbildīgu sagādi un samazina neapstrādāta materiāla ieguvi. Stratēģisko izejvielu sarakstā būtu jāizveido stratēģisko otrreizējo izejvielu apakšsaraksts, cita starpā ņemot vērā šādus kritērijus: stratēģiskā nozīme dekarbonizācijā un zaļajā pārkārtošanā; prognozētais globālā pieprasījuma pieaugums; grūtības saistībā ar savākšanu, atgūšana vai reciklēšanu Eiropas Savienībā; liels kritiski svarīgo izejvielu atgūšanas potenciāls. Novērtējumā būtu jāņem vērā jaunākie pieejamie dati, kā arī prognozētā pieprasījuma un piedāvājuma attīstība atbilstošā pārskata periodā, lai novērstu turpmāku deficītu vai piegādes traucējumus.

8. grozījums

8. grozījums

5. panta 1. punkta c) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| c) | projekts tiktu īstenots ilgtspējīgi, jo īpaši tādos aspektos kā vidiskās ietekmes monitorings, novēršana un samazināšana līdz minimumam, sociāli atbildīgas prakses piekopšana, tostarp cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību ievērošana, kvalitatīvu darbvietu potenciāls un jēgpilna sadarbība ar vietējām kopienām un relevantiem sociālajiem partneriem, kā arī pārredzama uzņēmējdarbības prakse ar pienācīgu atbilstības rīcībpolitiku, lai novērstu un līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgas ietekmes riskus uz valsts pārvaldes pienācīgu darbību, tostarp korupciju un kukuļošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

c)

projekts tiktu īstenots ilgtspējīgi, jo īpaši tādos aspektos kā vidiskās ietekmes monitorings, novēršana un samazināšana līdz minimumam, sociāli atbildīgas prakses piekopšana, tostarp cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību ievērošana, kvalitatīvu darbvietu potenciāls un jēgpilna sadarbība ar vietējām kopienām un relevantiem sociālajiem partneriem, kā arī pārredzama uzņēmējdarbības prakse ar pienācīgu atbilstības rīcībpolitiku, lai novērstu un līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgas ietekmes riskus uz valsts pārvaldes pienācīgu darbību, tostarp korupciju un kukuļošanu;

| c) | projekts tiktu īstenots ilgtspējīgi, jo īpaši tādos aspektos kā vidiskās ietekmes monitorings, novēršana un samazināšana līdz minimumam
  , it īpaši ilgtermiņā un globālā mērogā“
  sociāli atbildīgas prakses piekopšana, tostarp cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību ievērošana, kvalitatīvu darbvietu potenciāls un jēgpilna sadarbība ar vietējām kopienām un relevantiem sociālajiem partneriem, kā arī pārredzama uzņēmējdarbības prakse ar pienācīgu atbilstības rīcībpolitiku, lai novērstu un līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgas ietekmes riskus uz valsts pārvaldes pienācīgu darbību, tostarp korupciju un kukuļošanu; |
| --- | --- |

c)

projekts tiktu īstenots ilgtspējīgi, jo īpaši tādos aspektos kā vidiskās ietekmes monitorings, novēršana un samazināšana līdz minimumam
  , it īpaši ilgtermiņā un globālā mērogā“
  sociāli atbildīgas prakses piekopšana, tostarp cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību ievērošana, kvalitatīvu darbvietu potenciāls un jēgpilna sadarbība ar vietējām kopienām un relevantiem sociālajiem partneriem, kā arī pārredzama uzņēmējdarbības prakse ar pienācīgu atbilstības rīcībpolitiku, lai novērstu un līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgas ietekmes riskus uz valsts pārvaldes pienācīgu darbību, tostarp korupciju un kukuļošanu;

, it īpaši ilgtermiņā un globālā mērogā“

Pamatojums

Pamatojums

Rast pareizo līdzsvaru starp ilgtermiņa ilgtspējas mērķiem un īstermiņa mērķiem (ņemot vērā arī salīdzinoši lielāko piesārņojumu, ko rada pašreizējās materiālu ieguves metodes dažās jaunattīstības valstīs, un to, ka mēs dzīvojam vienā un tajā pašā planētā).

9. grozījums

9. grozījums

19. panta 1. punkta e) apakšpunkts (jauns apakšpunkts)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| | e) | negodīga tirdzniecības prakse. Komisija saglabā un stiprina tirdzniecības aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Eiropas Savienībai par prioritāti būtu jānosaka arī PTO prasībām atbilstoši stimuli, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē. Tie varētu izpausties kā patērētāju stimuli ilgtspējīgām Eiropas izejvielām vai atbalsts modernāku iekārtu ražošanai. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

e)

negodīga tirdzniecības prakse. Komisija saglabā un stiprina tirdzniecības aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Eiropas Savienībai par prioritāti būtu jānosaka arī PTO prasībām atbilstoši stimuli, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē. Tie varētu izpausties kā patērētāju stimuli ilgtspējīgām Eiropas izejvielām vai atbalsts modernāku iekārtu ražošanai.

negodīga tirdzniecības prakse. Komisija saglabā un stiprina tirdzniecības aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Eiropas Savienībai par prioritāti būtu jānosaka arī PTO prasībām atbilstoši stimuli, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē. Tie varētu izpausties kā patērētāju stimuli ilgtspējīgām Eiropas izejvielām vai atbalsts modernāku iekārtu ražošanai.

Pamatojums

Pamatojums

Eiropas izejvielu nozare pasaules mērogā ir neizdevīgākā situācijā, un tai ir jānodrošina, ka tirdzniecības aizsardzības pasākumi tiks izmantoti, lai aizsargātu rūpniecības nozares no negodīgas tirdzniecības prakses.

10. grozījums

10. grozījums

35. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | EESK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Valdi veido dalībvalstis un Komisija. Grupu vada Komisija. | 1.   Valdi veido dalībvalstis un Komisija
  , kā arī neatkarīgi tehniskie eksperti
  . To vada Komisija. |

Komisijas ierosinātais teksts

EESK grozījums

1.   Valdi veido dalībvalstis un Komisija. Grupu vada Komisija.

1.   Valdi veido dalībvalstis un Komisija
  , kā arī neatkarīgi tehniskie eksperti
  . To vada Komisija.

Pamatojums

Pamatojums

Paredzētajai KSI valdei ir izšķiroša nozīme, atbalstot KSIA īstenošanu, tostarp atļauju piešķiršanas procedūras. Šajā nolūkā, lai nodrošinātu, ka tās uzraudzības uzdevumi ir efektīvi, ir ieteicams valdē iekļaut ne tikai institucionālos pārstāvjus, bet arī neatkarīgus tehniskos ekspertus šajā jomā.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Šos ieteikumus papildina grozījumu priekšlikumi šā dokumenta beigās.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1542 (2023. gada 12. jūlijs) par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK un Regulu (ES) 2019/1020 un atceļ Direktīvu 2006/66/EK (OV L 191, 28.7.2023., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

4

(5)  EIT izejvielu aplēse.

5

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/155

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Savienības kosmosa drošības un aizsardzības stratēģija”
  ”

(JOIN(2023) 9 final)

(2023/C 349/23)

| Ziņotājs: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Jan PIE |

Ziņotājs:

Maurizio MENSI

Maurizio MENSI

Līdzziņotājs:

Jan PIE

Jan PIE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 2.5.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 12.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 170/1/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 2.5.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

12.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

170/1/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ES atzīst kosmosa drošības un aizsardzības dimensiju, ko apliecina 2023. gada 10. martā publicētais kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Savienības kosmosa drošības un aizsardzības stratēģiju (“stratēģija”). |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē to, ka ES atzīst kosmosa drošības un aizsardzības dimensiju, ko apliecina 2023. gada 10. martā publicētais kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Savienības kosmosa drošības un aizsardzības stratēģiju (“stratēģija”).

| 1.2. | EESK piekrīt paustajai kopīgajai izpratnei par jauno ģeopolitisko kontekstu un nopietnajām problēmām, ko izraisījis Krievijas iebrukums Ukrainā, kā arī par kosmosa resursu un pakalpojumu kritisko svarīgumu un nepieciešamību izstrādāt pasākumus, lai tos aizsargātu un aizstāvētu, kas ir būtiski svarīgi, izstrādājot vērā ņemamu Eiropas mēroga kosmosa politiku. |
| --- | --- |

1.2.

EESK piekrīt paustajai kopīgajai izpratnei par jauno ģeopolitisko kontekstu un nopietnajām problēmām, ko izraisījis Krievijas iebrukums Ukrainā, kā arī par kosmosa resursu un pakalpojumu kritisko svarīgumu un nepieciešamību izstrādāt pasākumus, lai tos aizsargātu un aizstāvētu, kas ir būtiski svarīgi, izstrādājot vērā ņemamu Eiropas mēroga kosmosa politiku.

| 1.3. | EESK piekrīt, ka pirms kosmosa sistēmu un pakalpojumu noturības un aizsardzības palielināšanas prioritāra ir apdraudējumu apzināšana, un šajā ziņā ES iestādēm ir jānodrošina visu attiecīgo dalībnieku, tostarp nozares, sociālās jomas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības, iesaistīšana kartēšanā un ieteikumu izstrādē. Būs svarīgi rosināt organizētu pilsonisko sabiedrību pilnībā izprast attiecīgās sabiedriskās intereses un stratēģijas sniegtos ieguvumus iedzīvotājiem, lai uzlabotu tās leģitimitāti un stiprinātu sabiedrības atbalstu, ņemot vērā kosmosa tehnoloģiju attiecīgos civilos lietojumus. |
| --- | --- |

1.3.

EESK piekrīt, ka pirms kosmosa sistēmu un pakalpojumu noturības un aizsardzības palielināšanas prioritāra ir apdraudējumu apzināšana, un šajā ziņā ES iestādēm ir jānodrošina visu attiecīgo dalībnieku, tostarp nozares, sociālās jomas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības, iesaistīšana kartēšanā un ieteikumu izstrādē. Būs svarīgi rosināt organizētu pilsonisko sabiedrību pilnībā izprast attiecīgās sabiedriskās intereses un stratēģijas sniegtos ieguvumus iedzīvotājiem, lai uzlabotu tās leģitimitāti un stiprinātu sabiedrības atbalstu, ņemot vērā kosmosa tehnoloģiju attiecīgos civilos lietojumus.

| 1.4. | EESK iesaka uzlabot kosmosa sistēmu un pakalpojumu noturību un aizsardzību Eiropas Savienībā pašreizējā satraucošajā ģeopolitiskajā kontekstā. EESK norāda, ka pamatuzdevumi saistībā ar šo mērķi ir uzlabot spēju palielināt publisko ieguldījumu līmeni, kas pašlaik ir zems, samazināt to sadrumstalotību un veicināt Eiropas pievienotās vērtības pieeju apstākļos, kad Eiropa ievērojami atpaliek no ASV, Ķīnas un Krievijas attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem kosmosā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK iesaka uzlabot kosmosa sistēmu un pakalpojumu noturību un aizsardzību Eiropas Savienībā pašreizējā satraucošajā ģeopolitiskajā kontekstā. EESK norāda, ka pamatuzdevumi saistībā ar šo mērķi ir uzlabot spēju palielināt publisko ieguldījumu līmeni, kas pašlaik ir zems, samazināt to sadrumstalotību un veicināt Eiropas pievienotās vērtības pieeju apstākļos, kad Eiropa ievērojami atpaliek no ASV, Ķīnas un Krievijas attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem kosmosā.

| 1.5. | EESK uzskata, ka kosmosa sistēmu un pakalpojumu noturības un aizsardzības uzlabošana Eiropas Savienībā nozīmē arī tādu pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir atbalstīt kritisko rūpniecības vērtību ķēžu tehnoloģisko suverenitāti un noturību, lai nodrošinātu neatkarību. Šajā saistībā EESK stingri iesaka pilnībā atzīt un uzsvērt rūpniecības būtisko lomu atkarības problēmu apzināšanā un ietekmes mazināšanas pasākumos. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka kosmosa sistēmu un pakalpojumu noturības un aizsardzības uzlabošana Eiropas Savienībā nozīmē arī tādu pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir atbalstīt kritisko rūpniecības vērtību ķēžu tehnoloģisko suverenitāti un noturību, lai nodrošinātu neatkarību. Šajā saistībā EESK stingri iesaka pilnībā atzīt un uzsvērt rūpniecības būtisko lomu atkarības problēmu apzināšanā un ietekmes mazināšanas pasākumos.

| 1.6. | EESK vēlas atgādināt, ka pasaules līderi arvien vairāk atzīst un apstiprina veidu, kādā kosmoss ietekmē cilvēci un rada pievienoto vērtību. Eiropas kosmosa nozare pašlaik risina dažas no mūsdienu aktuālākajām problēmām, piemēram, veic klimata pārmaiņu monitoringu, palīdz stimulēt tehnoloģisko inovāciju un nodrošina konkrētus sociālekonomiskus ieguvumus iedzīvotāju ikdienas dzīvē. Iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji arvien vairāk paļaujas uz kosmosa tehnoloģijām, datiem un pakalpojumiem komunikācijas, navigācijas un pozicionēšanas sistēmās un zemes novērošanā (piemēram, tūlītēja informācija un vietēji paziņojumi katastrofu gadījumā). Kosmosa nozare ir būtiski svarīga iedzīvotājiem un Eiropas stratēģiskajai autonomijai, kā arī globālajai diplomātijai, Eiropas identitātes pieņemšanai un nākamo paaudžu iedvesmošanai un motivēšanai. |
| --- | --- |

1.6.

EESK vēlas atgādināt, ka pasaules līderi arvien vairāk atzīst un apstiprina veidu, kādā kosmoss ietekmē cilvēci un rada pievienoto vērtību. Eiropas kosmosa nozare pašlaik risina dažas no mūsdienu aktuālākajām problēmām, piemēram, veic klimata pārmaiņu monitoringu, palīdz stimulēt tehnoloģisko inovāciju un nodrošina konkrētus sociālekonomiskus ieguvumus iedzīvotāju ikdienas dzīvē. Iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji arvien vairāk paļaujas uz kosmosa tehnoloģijām, datiem un pakalpojumiem komunikācijas, navigācijas un pozicionēšanas sistēmās un zemes novērošanā (piemēram, tūlītēja informācija un vietēji paziņojumi katastrofu gadījumā). Kosmosa nozare ir būtiski svarīga iedzīvotājiem un Eiropas stratēģiskajai autonomijai, kā arī globālajai diplomātijai, Eiropas identitātes pieņemšanai un nākamo paaudžu iedvesmošanai un motivēšanai.

| 1.7. | EESK ļoti atzinīgi vērtē gaidāmo ES Kosmosa aktu, kas aptvertu drošumu, drošību un ilgtspēju, standartizāciju un kas virzītos uz nepieciešamo ES pieeju kosmosa satiksmes pārvaldībai (STM) (1). |
| --- | --- |

1.7.

EESK ļoti atzinīgi vērtē gaidāmo ES Kosmosa aktu, kas aptvertu drošumu, drošību un ilgtspēju, standartizāciju un kas virzītos uz nepieciešamo ES pieeju kosmosa satiksmes pārvaldībai (STM

1

| 1.8. | EESK ir pārliecināta, ka visas darbības, kas saistītas ar rūpniecību (piemēram, konkurētspēja, kritiski svarīgās tehnoloģijas, piegādes ķēdes drošība), ir jāintegrē saskaņotā un Eiropas mēroga rūpniecības politikā, ņemot vērā Eiropas kosmosa nozares ļoti lielo atkarību no ļoti ierobežotiem atvērtajiem tirgiem. |
| --- | --- |

1.8.

EESK ir pārliecināta, ka visas darbības, kas saistītas ar rūpniecību (piemēram, konkurētspēja, kritiski svarīgās tehnoloģijas, piegādes ķēdes drošība), ir jāintegrē saskaņotā un Eiropas mēroga rūpniecības politikā, ņemot vērā Eiropas kosmosa nozares ļoti lielo atkarību no ļoti ierobežotiem atvērtajiem tirgiem.

| 1.9. | EESK uzstāj, ka pat tad, ja ir vajadzīgi īpaši pasākumi un tie var būt noderīgi konkrētu situāciju risināšanai, šie pasākumi var būt lietderīgi un pilnībā efektīvi tikai tad, ja tie apvieno īpaši pielāgotu iepirkuma politiku, vērienīgu un efektīvu pētniecības un attīstības politiku un atbalstu Eiropā izstrādātu kosmosa tehnoloģiju un pakalpojumu ieviešanai tirgū, arī pievēršoties eksporta tirgiem, it īpaši izmantojot ekonomikas diplomātiju. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzstāj, ka pat tad, ja ir vajadzīgi īpaši pasākumi un tie var būt noderīgi konkrētu situāciju risināšanai, šie pasākumi var būt lietderīgi un pilnībā efektīvi tikai tad, ja tie apvieno īpaši pielāgotu iepirkuma politiku, vērienīgu un efektīvu pētniecības un attīstības politiku un atbalstu Eiropā izstrādātu kosmosa tehnoloģiju un pakalpojumu ieviešanai tirgū, arī pievēršoties eksporta tirgiem, it īpaši izmantojot ekonomikas diplomātiju.

| 1.10. | EESK ir pārliecināta, ka vērienīgs, taču arī saskaņots atbalsts pētniecībai un inovācijai ir stūrakmens kosmosa nozares ilgtspējai un tās spējai apmierināt sabiedriskās politikas vajadzības. Eiropai ir vajadzīgs spēcīgāks un konsekventāks atbalsts pētniecībai un inovācijai, lai saglabātu savu pozīciju kosmosa jomā un nodrošinātu tādas vietējās rūpniecības pieejamību, kas spēj projektēt, nodrošināt un izmantot mūsdienīgas kosmosa sistēmas. |
| --- | --- |

1.10.

EESK ir pārliecināta, ka vērienīgs, taču arī saskaņots atbalsts pētniecībai un inovācijai ir stūrakmens kosmosa nozares ilgtspējai un tās spējai apmierināt sabiedriskās politikas vajadzības. Eiropai ir vajadzīgs spēcīgāks un konsekventāks atbalsts pētniecībai un inovācijai, lai saglabātu savu pozīciju kosmosa jomā un nodrošinātu tādas vietējās rūpniecības pieejamību, kas spēj projektēt, nodrošināt un izmantot mūsdienīgas kosmosa sistēmas.

| 1.11. | Jomās, kurās svarīga ir sadarbība ar trešām valstīm, EESK uzsver, ka ir svarīgi saglabāt Eiropas suverenitāti un nepieļaut atkarību no trešām valstīm stratēģiskās jomās, vienlaikus veicinot sadarbību un sadarbspēju, nodrošinot savstarpīgumu un abpusēju labumu ar ASV un citām līdzīgi domājošām trešām pusēm un to uzskatot par kopīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.11.

Jomās, kurās svarīga ir sadarbība ar trešām valstīm, EESK uzsver, ka ir svarīgi saglabāt Eiropas suverenitāti un nepieļaut atkarību no trešām valstīm stratēģiskās jomās, vienlaikus veicinot sadarbību un sadarbspēju, nodrošinot savstarpīgumu un abpusēju labumu ar ASV un citām līdzīgi domājošām trešām pusēm un to uzskatot par kopīgiem noteikumiem.

| 1.12. | EESK uzskata, ka pēc stratēģijas ir jāveic konkrēti un ātri pasākumi attiecībā uz mērķtiecīgu budžetu, pasākumu īstenošanas grafiku un darbvietu radīšanu (2). Šāds precīzs ceļvedis ES ir jāizstrādā, Eiropas mērogā koordinējot kosmosa darbībās iesaistītos dalībniekus. |
| --- | --- |

1.12.

EESK uzskata, ka pēc stratēģijas ir jāveic konkrēti un ātri pasākumi attiecībā uz mērķtiecīgu budžetu, pasākumu īstenošanas grafiku un darbvietu radīšanu (2

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Tā kā Covid-19 krīze atklāja, ka Eiropai trūkst autonomijas un kontroles attiecībā uz kritisko tīkla infrastruktūru, Krievijas iebrukums Ukrainā ir vēl vairāk paātrinājis virzību uz kosmosa drošības un aizsardzības dimensijas stiprināšanu un pastiprināšanu. |
| --- | --- |

2.1.

Tā kā Covid-19 krīze atklāja, ka Eiropai trūkst autonomijas un kontroles attiecībā uz kritisko tīkla infrastruktūru, Krievijas iebrukums Ukrainā ir vēl vairāk paātrinājis virzību uz kosmosa drošības un aizsardzības dimensijas stiprināšanu un pastiprināšanu.

| 2.2. | Iestāžu līmenī to simbolizē divi galvenie atskaites punkti. |
| --- | --- |

2.2.

Iestāžu līmenī to simbolizē divi galvenie atskaites punkti.

| 2.2.1. | Versaļas deklarācija, ar ko Eiropas Savienības līderi nāca klajā 2022. gada 11. martā, reaģējot uz Krievijas iebrukumu Ukrainā, un kurā īpaši uzsvērti kosmosa aizsardzības pasākumi, jo ES līderi īpaši vienojās uzlabot kosmosa nozares un darbību drošības un aizsardzības dimensiju. |
| --- | --- |

2.2.1.

Versaļas deklarācija, ar ko Eiropas Savienības līderi nāca klajā 2022. gada 11. martā, reaģējot uz Krievijas iebrukumu Ukrainā, un kurā īpaši uzsvērti kosmosa aizsardzības pasākumi, jo ES līderi īpaši vienojās uzlabot kosmosa nozares un darbību drošības un aizsardzības dimensiju.

| 2.2.2. | Stratēģiskais kompass drošībai un aizsardzībai, ko 2022. gada 21. martā martā izsludināja Eiropas Komisija ES Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos vadībā. Konstatējot, ka kosmoss ir arvien strīdīgāka joma ar spēcīgu ietekmi uz aizsardzību, Stratēģiskais kompass daudzējādā ziņā ietekmē Eiropas kosmosa nozari. |
| --- | --- |

2.2.2.

Stratēģiskais kompass drošībai un aizsardzībai, ko 2022. gada 21. martā martā izsludināja Eiropas Komisija ES Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos vadībā. Konstatējot, ka kosmoss ir arvien strīdīgāka joma ar spēcīgu ietekmi uz aizsardzību, Stratēģiskais kompass daudzējādā ziņā ietekmē Eiropas kosmosa nozari.

| 2.3. | Šīs ES iniciatīvas ir papildinātas ar citām sadarbības programmām, piemēram, saistībā ar Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) ministru padomi 2022. gadā, kura ierosināja vairākas iniciatīvas dalībvalstu ieguldījumiem saistībā ar drošību kosmosā un no kosmosa. |
| --- | --- |

2.3.

Šīs ES iniciatīvas ir papildinātas ar citām sadarbības programmām, piemēram, saistībā ar Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) ministru padomi 2022. gadā, kura ierosināja vairākas iniciatīvas dalībvalstu ieguldījumiem saistībā ar drošību kosmosā un no kosmosa.

| 2.4. | Krievijas iebrukums Ukrainā ir nešaubīgi apliecinājis, ka kosmoss ir absolūti kritiski svarīgs resurss. Karš ir apliecinājis arī komerciālo aktīvu būtisku un noteicošu ietekmi, jo tie papildina valdības aktīvus un stratēģijas, tāpēc ir svarīga regulāra publiskā un privātā sektora mijiedarbība un sadarbība, it īpaši attiecībā uz tehniskajām un operatīvajām spējām. |
| --- | --- |

2.4.

Krievijas iebrukums Ukrainā ir nešaubīgi apliecinājis, ka kosmoss ir absolūti kritiski svarīgs resurss. Karš ir apliecinājis arī komerciālo aktīvu būtisku un noteicošu ietekmi, jo tie papildina valdības aktīvus un stratēģijas, tāpēc ir svarīga regulāra publiskā un privātā sektora mijiedarbība un sadarbība, it īpaši attiecībā uz tehniskajām un operatīvajām spējām.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzīst, ka kosmoss ir ārkārtīgi svarīgs faktors, lai Eiropas politikas veidotāji varētu pieņemt neatkarīgus un uz informāciju balstītus lēmumus un rīkoties saistībā ar krīžu pārvarēšanu un drošību, kas ir būtiski nepieciešami, lai izstrādātu vērā ņemamu Eiropas mēroga kosmosa politiku. Būs svarīgi rosināt organizētu pilsonisko sabiedrību pilnībā izprast attiecīgās sabiedriskās intereses un stratēģijas sniegtos ieguvumus iedzīvotājiem, lai uzlabotu tās leģitimitāti un stiprinātu sabiedrības atbalstu, ņemot vērā kosmosa tehnoloģiju attiecīgos civilos lietojumus. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzīst, ka kosmoss ir ārkārtīgi svarīgs faktors, lai Eiropas politikas veidotāji varētu pieņemt neatkarīgus un uz informāciju balstītus lēmumus un rīkoties saistībā ar krīžu pārvarēšanu un drošību, kas ir būtiski nepieciešami, lai izstrādātu vērā ņemamu Eiropas mēroga kosmosa politiku. Būs svarīgi rosināt organizētu pilsonisko sabiedrību pilnībā izprast attiecīgās sabiedriskās intereses un stratēģijas sniegtos ieguvumus iedzīvotājiem, lai uzlabotu tās leģitimitāti un stiprinātu sabiedrības atbalstu, ņemot vērā kosmosa tehnoloģiju attiecīgos civilos lietojumus.

| 3.2. | Eiropas centieni iegūt uzticamu un pārliecinošu autonomiju kosmosā, lai īstenotu savu stratēģisko autonomiju, tagad ir realitāte, un tas ir arvien lielāks kopīgs uzdevums visā Eiropā. EESK uzskata, ka visiem centieniem – gan civilajiem, gan militārajiem, valstu, Eiropas, publiskajiem vai privātajiem – ir jāvirzās uz to, lai nodrošinātu efektivitāti un uzticamību drošības pakalpojumu lietotājiem, kā uzsvērts Rīcības plānā par sinerģijām starp civilo, aizsardzības un kosmosa rūpniecību (3), tāpēc ir jāstiprina publiskā un privātā sektora partnerības un iespējamās partnerības ar līdzīgi domājošām valstīm. |
| --- | --- |

3.2.

Eiropas centieni iegūt uzticamu un pārliecinošu autonomiju kosmosā, lai īstenotu savu stratēģisko autonomiju, tagad ir realitāte, un tas ir arvien lielāks kopīgs uzdevums visā Eiropā. EESK uzskata, ka visiem centieniem – gan civilajiem, gan militārajiem, valstu, Eiropas, publiskajiem vai privātajiem – ir jāvirzās uz to, lai nodrošinātu efektivitāti un uzticamību drošības pakalpojumu lietotājiem, kā uzsvērts Rīcības plānā par sinerģijām starp civilo, aizsardzības un kosmosa rūpniecību (3

| 3.3. | Pastāv arvien lielāks risks, ka jauni apdraudētāji, kas vēršas pret kosmosa sistēmām, ietekmēs kritiski svarīgos pakalpojumus, ko nodrošina satelīti. EESK uzskata, ka arvien svarīgāk ir, lai Eiropas augošā interese par kosmosa pakalpojumiem un paļaušanās uz tiem tiktu papildināta ar pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt un aizstāvēt ar kosmosu saistītās spējas un pakalpojumus, lai nepakļautu Eiropas sabiedrību un ekonomiku vēl būtiskākai neaizsargātībai. |
| --- | --- |

3.3.

Pastāv arvien lielāks risks, ka jauni apdraudētāji, kas vēršas pret kosmosa sistēmām, ietekmēs kritiski svarīgos pakalpojumus, ko nodrošina satelīti. EESK uzskata, ka arvien svarīgāk ir, lai Eiropas augošā interese par kosmosa pakalpojumiem un paļaušanās uz tiem tiktu papildināta ar pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt un aizstāvēt ar kosmosu saistītās spējas un pakalpojumus, lai nepakļautu Eiropas sabiedrību un ekonomiku vēl būtiskākai neaizsargātībai.

| 3.4. | EESK ir pārliecināta, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāapliecina sava atbildība un apņemšanās veicināt mieru un drošību pasaulē, stiprinot savu rīcības brīvību kosmosa jomā un kosmosā un balstoties uz savām suverēnajām spējām un līdzekļiem, un uzskata to par vienu no vistiešākajiem un kritiski svarīgākajiem to rīcībā esošajiem instrumentiem, lai īstenotu rīcību un panāktu ietekmi. Lai to panāktu, tai ir jāgarantē savas kosmosa nozares noturība un piegādes un pakalpojumu infrastruktūras drošība iedzīvotāju labā. Šajā kontekstā Eiropas suverēnas un ilgtspējīgas piekļuves kosmosam nodrošināšana ir neapstrīdama prioritāte. |
| --- | --- |

3.4.

EESK ir pārliecināta, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāapliecina sava atbildība un apņemšanās veicināt mieru un drošību pasaulē, stiprinot savu rīcības brīvību kosmosa jomā un kosmosā un balstoties uz savām suverēnajām spējām un līdzekļiem, un uzskata to par vienu no vistiešākajiem un kritiski svarīgākajiem to rīcībā esošajiem instrumentiem, lai īstenotu rīcību un panāktu ietekmi. Lai to panāktu, tai ir jāgarantē savas kosmosa nozares noturība un piegādes un pakalpojumu infrastruktūras drošība iedzīvotāju labā. Šajā kontekstā Eiropas suverēnas un ilgtspējīgas piekļuves kosmosam nodrošināšana ir neapstrīdama prioritāte.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

4.1.   Kosmiskā apdraudējuma aina

Kosmiskā apdraudējuma aina

| 4.1.1. | EESK atzinīgi vērtē centienus noteikt apdraudējumus, kas varētu izraisīt kosmosa sistēmu darbības traucējumus, degradāciju vai iznīcināšanu – šajā nolūkā ik gadus sagatavojot ikgadēju kosmosa apdraudējumu analīzi, kas tiek uzskatīta par būtisku, lai izprastu naidīgo vidi, kurā kosmosa un zemes infrastruktūra un pakalpojumi attīstās pašlaik un turpmāk. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESK atzinīgi vērtē centienus noteikt apdraudējumus, kas varētu izraisīt kosmosa sistēmu darbības traucējumus, degradāciju vai iznīcināšanu – šajā nolūkā ik gadus sagatavojot ikgadēju kosmosa apdraudējumu analīzi, kas tiek uzskatīta par būtisku, lai izprastu naidīgo vidi, kurā kosmosa un zemes infrastruktūra un pakalpojumi attīstās pašlaik un turpmāk.

| 4.1.2. | EESK atzīst, ka šāds novērtējums palīdzētu novērst to, ka potenciāli naidīgas valstis vai organizācijas iegūst sensitīvas spējas (tostarp prasmes, tehnoloģijas, līdzekļus un pamatelementus), un garantēt Eiropas pārvaldību un “sensitīvo spēju” kontroli. |
| --- | --- |

4.1.2.

EESK atzīst, ka šāds novērtējums palīdzētu novērst to, ka potenciāli naidīgas valstis vai organizācijas iegūst sensitīvas spējas (tostarp prasmes, tehnoloģijas, līdzekļus un pamatelementus), un garantēt Eiropas pārvaldību un “sensitīvo spēju” kontroli.

| 4.1.3. | EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai un EĀDD ir jāiesaista Eiropas kosmosa nozare (lielās un mazās struktūras), pētniecības un tehnoloģiju organizācijas, kā arī jāizmanto akadēmisko aprindu viedokļi un ieguldījums ikgadējās kosmosa apdraudējuma analīzes izstrādē un no tās izrietošo ieteikumu un pasākumu noteikšanā. |
| --- | --- |

4.1.3.

EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai un EĀDD ir jāiesaista Eiropas kosmosa nozare (lielās un mazās struktūras), pētniecības un tehnoloģiju organizācijas, kā arī jāizmanto akadēmisko aprindu viedokļi un ieguldījums ikgadējās kosmosa apdraudējuma analīzes izstrādē un no tās izrietošo ieteikumu un pasākumu noteikšanā.

| 4.1.4. | EESK ir pārliecināta, ka šāds process ļautu privātajam sektoram:






  a) | strādāt ar jaunām pētniecības un attīstības prioritātēm, kas ir specifiskas jau zināmam apdraudējumam vai jauna veida apdraudējumam, kas varētu rasties; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

EESK ir pārliecināta, ka šāds process ļautu privātajam sektoram:

a)

strādāt ar jaunām pētniecības un attīstības prioritātēm, kas ir specifiskas jau zināmam apdraudējumam vai jauna veida apdraudējumam, kas varētu rasties;

| b) | palielināt klientu un institucionālo dalībnieku informētību par nepieciešamību pēc preventīvām pieejām; |
| --- | --- |

b)

palielināt klientu un institucionālo dalībnieku informētību par nepieciešamību pēc preventīvām pieejām;

| c) | noteikt jaunus standartus Eiropas līmenī un tādējādi veicināt standartizācijas procesu pasaules līmenī; |
| --- | --- |

c)

noteikt jaunus standartus Eiropas līmenī un tādējādi veicināt standartizācijas procesu pasaules līmenī;

| d) | veikt paraugprakses apmaiņu starp publiskām un privātām struktūrām; |
| --- | --- |

d)

veikt paraugprakses apmaiņu starp publiskām un privātām struktūrām;

| e) | pielāgot “zemes” pieejas kosmosam. |
| --- | --- |

e)

pielāgot “zemes” pieejas kosmosam.

4.2.   Kosmisko sistēmu un pakalpojumu noturības un aizsardzības uzlabošana Eiropas Savienībā

Kosmisko sistēmu un pakalpojumu noturības un aizsardzības uzlabošana Eiropas Savienībā

4.2.1.   ES mēroga drošības satvars kosmisko sistēmu aizsardzībai, informācijas kopīgošanai un sadarbībai kosmosa drošības incidentu jomā

ES mēroga drošības satvars kosmisko sistēmu aizsardzībai, informācijas kopīgošanai un sadarbībai kosmosa drošības incidentu jomā

| 4.2.1.1. | EESK uzskata, ka globālas regulatīvās iniciatīvas un vienpusēji lēmumi attiecībā uz kosmosa satiksmes pārvaldību varētu radīt sarežģītu vidi Eiropas dalībniekiem. Reformas, kas veiktas ārpus Eiropas, patiešām varētu kavēt Eiropas kosmosa nozares spēju konkurēt vienlīdzīgos konkurences apstākļos un ietekmēt tās ilgtspēju, kā arī vēl vairāk apdraudēt Eiropas suverenitāti, kas ir viens no ES vispārējiem mērķiem kosmosa jomā. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

EESK uzskata, ka globālas regulatīvās iniciatīvas un vienpusēji lēmumi attiecībā uz kosmosa satiksmes pārvaldību varētu radīt sarežģītu vidi Eiropas dalībniekiem. Reformas, kas veiktas ārpus Eiropas, patiešām varētu kavēt Eiropas kosmosa nozares spēju konkurēt vienlīdzīgos konkurences apstākļos un ietekmēt tās ilgtspēju, kā arī vēl vairāk apdraudēt Eiropas suverenitāti, kas ir viens no ES vispārējiem mērķiem kosmosa jomā.

| 4.2.1.2. | EESK ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai ir iespēja ieņemt vadošo lomu diskusijās un nodrošināt pamatu svarīgākās Eiropas kosmosa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu aizsardzībai. Darbojoties proaktīvi un veicinot ES dalībvalstu sadarbību sadrumstalotības vietā, Eiropas Savienība ļaus Eiropas kosmosa nozarei izmantot saskaņotus noteikumus un procedūras savā labā un vēl vairāk tos popularizēt pasaules līmenī. Saskaņotāka un sadarbīgāka pieeja starp dalībvalstīm veicinātu kopīgus ieguldījumus ES aizsardzībā un rūpniecībā plašākā nozīmē. Šajā saistībā, izmantojot kopīga iepirkuma iespēju, varētu uzlabot pieprasījuma puses efektivitāti un veicināt Eiropas kosmosa un aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un efektivitāti (4). |
| --- | --- |

4.2.1.2.

EESK ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai ir iespēja ieņemt vadošo lomu diskusijās un nodrošināt pamatu svarīgākās Eiropas kosmosa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu aizsardzībai. Darbojoties proaktīvi un veicinot ES dalībvalstu sadarbību sadrumstalotības vietā, Eiropas Savienība ļaus Eiropas kosmosa nozarei izmantot saskaņotus noteikumus un procedūras savā labā un vēl vairāk tos popularizēt pasaules līmenī. Saskaņotāka un sadarbīgāka pieeja starp dalībvalstīm veicinātu kopīgus ieguldījumus ES aizsardzībā un rūpniecībā plašākā nozīmē. Šajā saistībā, izmantojot kopīga iepirkuma iespēju, varētu uzlabot pieprasījuma puses efektivitāti un veicināt Eiropas kosmosa un aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un efektivitāti (4

| 4.2.1.3. | EESK uzskata, ka papildu tehnoloģiju un nozaru – piemēram, kosmiskās aviācijas un tehnoloģiju, kam ir gan militāri, gan civili lietojumi (divējāda izmantošana) – potenciāla stiprināšana būtiski ietekmētu gan ES rūpniecisko, gan militāro attīstību. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

EESK uzskata, ka papildu tehnoloģiju un nozaru – piemēram, kosmiskās aviācijas un tehnoloģiju, kam ir gan militāri, gan civili lietojumi (divējāda izmantošana) – potenciāla stiprināšana būtiski ietekmētu gan ES rūpniecisko, gan militāro attīstību.

| 4.2.1.4. | Attiecībā uz drošību un kiberdrošību EESK pilnībā piekrīt, ka integrētās drošības prasība ir būtiska noturības nodrošināšanai. Svarīgi ir arī kopēji Eiropas drošības standarti, ja vien tos izmanto praksē, jo noteikšanas un pieņemšanas cikli bieži vien ir pārāk ilgi tādā konkurētspējīgā tirgū, ar ko saskaras Eiropas kosmosa nozare. Tas nozīmē, ka:






  a) | tie ir jāizstrādā vienlaikus ar tehnoloģijas attīstību; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.4.

Attiecībā uz drošību un kiberdrošību EESK pilnībā piekrīt, ka integrētās drošības prasība ir būtiska noturības nodrošināšanai. Svarīgi ir arī kopēji Eiropas drošības standarti, ja vien tos izmanto praksē, jo noteikšanas un pieņemšanas cikli bieži vien ir pārāk ilgi tādā konkurētspējīgā tirgū, ar ko saskaras Eiropas kosmosa nozare. Tas nozīmē, ka:

a)

tie ir jāizstrādā vienlaikus ar tehnoloģijas attīstību;

| b) | ir jāparedz straujš sertifikācijas process; |
| --- | --- |

b)

ir jāparedz straujš sertifikācijas process;

| c) | to jaunuzņēmumu un MVU, kuri spēj izpildīt drošības prasības, iekļaušanai ir vajadzīgs labāks institucionālais atbalsts un sadarbība piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

c)

to jaunuzņēmumu un MVU, kuri spēj izpildīt drošības prasības, iekļaušanai ir vajadzīgs labāks institucionālais atbalsts un sadarbība piegādes ķēdē;

| d) | ir jāizstrādā jauni standarti. |
| --- | --- |

d)

ir jāizstrādā jauni standarti.

| 4.2.1.5. | EESK norāda, ka Direktīva par kritisko vienību noturību (5) un Direktīva, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību (6), ir piemērojamas tikai dalībvalstu, nevis ES iestāžu līmenī. EESK uzskata, ka šīs direktīvas jāpiemēro arī attiecībā uz ES piederošiem aktīviem. |
| --- | --- |

4.2.1.5.

EESK norāda, ka Direktīva par kritisko vienību noturību (5

6

4.2.2.   ES kosmosa nozares tehnoloģiskās suverenitātes stiprināšana

ES kosmosa nozares tehnoloģiskās suverenitātes stiprināšana

| 4.2.2.1. | EESK ļoti atzinīgi vērtē vēlmi censties palielināt Eiropas Aizsardzības fonda un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” budžetu, jo – runājot par pēdējiem attīstības posmiem – šķiet, ka ES līdz šim nav spējusi savu budžetu un ar to saistītos finanšu instrumentus saskaņot ar izziņotajiem mērķiem, lai progresīvās tehnoloģijas sasniegtu vajadzīgo gatavības līmeni. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

EESK ļoti atzinīgi vērtē vēlmi censties palielināt Eiropas Aizsardzības fonda un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” budžetu, jo – runājot par pēdējiem attīstības posmiem – šķiet, ka ES līdz šim nav spējusi savu budžetu un ar to saistītos finanšu instrumentus saskaņot ar izziņotajiem mērķiem, lai progresīvās tehnoloģijas sasniegtu vajadzīgo gatavības līmeni.

| 4.2.2.2. | Saistībā ar apvienotās darba grupas atkārtotu aktivizēšanu EESK uzskata, ka būtu jānosaka vienots process, kura rezultātā tiktu izveidots vienots, saskaņots un kopējs kritisko situāciju repozitorijs. Ir svarīgi, lai Eiropas kosmosa nozare būtu viens no galvenajiem ieinteresētajiem dalībniekiem šajā procesā, jo atkarības samazināšana varētu uzlabot Eiropas suverenitāti, ciktāl tā veicina rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Saistībā ar apvienotās darba grupas atkārtotu aktivizēšanu EESK uzskata, ka būtu jānosaka vienots process, kura rezultātā tiktu izveidots vienots, saskaņots un kopējs kritisko situāciju repozitorijs. Ir svarīgi, lai Eiropas kosmosa nozare būtu viens no galvenajiem ieinteresētajiem dalībniekiem šajā procesā, jo atkarības samazināšana varētu uzlabot Eiropas suverenitāti, ciktāl tā veicina rūpniecības konkurētspēju.

| 4.2.2.3. | EESK nav īsti skaidra apvienotās darba grupas un Kritisko tehnoloģiju observatorijas loma un mijiedarbība nākotnē, un uzsver, ka starp tiem ir vajadzīga labāka sinerģija. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

EESK nav īsti skaidra apvienotās darba grupas un Kritisko tehnoloģiju observatorijas loma un mijiedarbība nākotnē, un uzsver, ka starp tiem ir vajadzīga labāka sinerģija.

| 4.2.2.4. | EESK atbalsta jaunu alianšu un svarīgu projektu visas Eiropas interesēs (IPCEI) saistībā ar kosmosa un aizsardzības tehnoloģijām izveidi, jo tie varētu veicināt finansējuma līmeņa palielināšanu, kā arī divkāršu avotu attīstību un ilgtspēju Eiropā. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

EESK atbalsta jaunu alianšu un svarīgu projektu visas Eiropas interesēs (IPCEI

4.2.3.   Drošības risku novēršana ES kosmosa nozarē

Drošības risku novēršana ES kosmosa nozarē

| 4.2.3.1. | Ļoti atzinīgi ir vērtējama ES kosmosa nozares drošības risku novēršana, aizsargājot tās piegādes ķēdes un iepirkuma noteikumus, kas pilnībā garantē piegādes drošību. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Ļoti atzinīgi ir vērtējama ES kosmosa nozares drošības risku novēršana, aizsargājot tās piegādes ķēdes un iepirkuma noteikumus, kas pilnībā garantē piegādes drošību.

| 4.2.3.2. | Tomēr EESK uzskata, ka ir svarīgi šos pasākumus plaši integrēt saskaņotā Eiropas mēroga kosmosa rūpniecības politikā. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Tomēr EESK uzskata, ka ir svarīgi šos pasākumus plaši integrēt saskaņotā Eiropas mēroga kosmosa rūpniecības politikā.

4.2.4.   Spēju, tostarp, ES patstāvīgas piekļuves kosmosam, pilnveide noturības palielināšanai

Spēju, tostarp, ES patstāvīgas piekļuves kosmosam, pilnveide noturības palielināšanai

| 4.2.4.1. | EESK piekrīt, ka pašaizsargājošas derīgās kravas, reaģētspējīgas nesējraķetes, kosmosa situācijas apzināšanās spējas, apkalpošana orbītā un droša suverēna mākoņdatošana, kas paredzēta kosmosa lietojumiem, ir svarīgas tehnoloģijas/spējas noturībai. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

EESK piekrīt, ka pašaizsargājošas derīgās kravas, reaģētspējīgas nesējraķetes, kosmosa situācijas apzināšanās spējas, apkalpošana orbītā un droša suverēna mākoņdatošana, kas paredzēta kosmosa lietojumiem, ir svarīgas tehnoloģijas/spējas noturībai.

| 4.2.4.2. | EESK uzskata, ka ilgtermiņā būtu jānodrošina neatkarīga ES piekļuve kosmosam, jo Eiropa nevar būt atkarīga no trešām valstīm attiecībā uz savu kosmosa spēju ieviešanu un savas kosmosa infrastruktūras uzturēšanu. Šajā sakarā obligāti ir jāpiemēro Eiropas priekšrocības princips attiecībā uz institucionālām nesējraķešu palaišanas iekārtām. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

EESK uzskata, ka ilgtermiņā būtu jānodrošina neatkarīga ES piekļuve kosmosam, jo Eiropa nevar būt atkarīga no trešām valstīm attiecībā uz savu kosmosa spēju ieviešanu un savas kosmosa infrastruktūras uzturēšanu. Šajā sakarā obligāti ir jāpiemēro Eiropas priekšrocības princips attiecībā uz institucionālām nesējraķešu palaišanas iekārtām.

4.2.5.   Reaģēšana uz kosmiskajiem apdraudējumiem

Reaģēšana uz kosmiskajiem apdraudējumiem

| 4.2.5.1. | EESK uzskata: lai konstatētu apdraudējumus, ir jāizstrādā pilnvērtīga un autonoma kosmosa satiksmes pārvaldības arhitektūra, inter alia paļaujoties uz finansēto programmu līniju izveidi un atbalstu, lai turpinātu attīstīt Eiropas kosmosa satiksmes pārvaldības spējas (kosmisko objektu novērošana un uzraudzība (SST) un kosmosa operacionālās telpas apzināšana (SDA)) un ātrāk ieviestu komerciāli dzīvotspējīgas, konkurētspējīgas un mērogojamas Eiropas spējas SST un STM jomā (7). |
| --- | --- |

4.2.5.1.

EESK uzskata: lai konstatētu apdraudējumus, ir jāizstrādā pilnvērtīga un autonoma kosmosa satiksmes pārvaldības arhitektūra, inter alia

SST

SDA

SST

STM

7

| 4.2.5.2. | Šajā ziņā EESK pilnībā piekrīt tam, ka kopīgajā paziņojumā liela uzmanība ir pievērsta kosmosa operacionālās telpas apzināšanas spējām, ja vien to ikvienā posmā – līdztekus Eiropas un ES dalībvalstu spējām – papildina rūpniecības nozares atbalsts, īpašās zināšanas un spējas. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Šajā ziņā EESK pilnībā piekrīt tam, ka kopīgajā paziņojumā liela uzmanība ir pievērsta kosmosa operacionālās telpas apzināšanas spējām, ja vien to ikvienā posmā – līdztekus Eiropas un ES dalībvalstu spējām – papildina rūpniecības nozares atbalsts, īpašās zināšanas un spējas.

| 4.2.5.3. | EESK mudina ES dalībvalstis nodrošināt ciešu koordināciju ES līmenī, lai atbalstītu mērķi palielināt Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju, to veicot saskaņā ar transatlantiskās partnerības aliansi, sadarbībā ar galvenajiem stratēģiskajiem partneriem, piemēram, Amerikas Savienotajām Valstīm un Apvienoto Karalisti, iesaistoties daudzpusējā līmenī un, iespējams, sagatavojot ceļu spēju veidošanai ES līmenī. |
| --- | --- |

4.2.5.3.

EESK mudina ES dalībvalstis nodrošināt ciešu koordināciju ES līmenī, lai atbalstītu mērķi palielināt Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju, to veicot saskaņā ar transatlantiskās partnerības aliansi, sadarbībā ar galvenajiem stratēģiskajiem partneriem, piemēram, Amerikas Savienotajām Valstīm un Apvienoto Karalisti, iesaistoties daudzpusējā līmenī un, iespējams, sagatavojot ceļu spēju veidošanai ES līmenī.

| 4.2.5.4. | EESK atzīst kosmosa mācību nozīmi, jo koordinācijai Eiropā vajadzētu būt spēcīgākai, efektīvākai un nozīmīgākai attiecībā uz mūsu sabiedrotajiem, it īpaši ASV. Tas nozīmē, ka ir jāveido kopēja kosmosa operāciju kultūra. |
| --- | --- |

4.2.5.4.

EESK atzīst kosmosa mācību nozīmi, jo koordinācijai Eiropā vajadzētu būt spēcīgākai, efektīvākai un nozīmīgākai attiecībā uz mūsu sabiedrotajiem, it īpaši ASV. Tas nozīmē, ka ir jāveido kopēja kosmosa operāciju kultūra.

4.2.6.   Kosmosa plašāka izmantošana drošībai un aizsardzībai

Kosmosa plašāka izmantošana drošībai un aizsardzībai

| 4.2.6.1. | EESK piekrīt, ka kosmosa ieguldījuma Eiropas aizsardzības spējās uzlabošana nozīmē arī paļaušanos uz jau esošajām Eiropas pamatprogrammām un to uzlabošanu ar drošības un aizsardzības dimensiju. |
| --- | --- |

4.2.6.1.

EESK piekrīt, ka kosmosa ieguldījuma Eiropas aizsardzības spējās uzlabošana nozīmē arī paļaušanos uz jau esošajām Eiropas pamatprogrammām un to uzlabošanu ar drošības un aizsardzības dimensiju.

| 4.2.6.2. | EESK uzsver, ka Copernicus paplašināšana, iekļaujot tajā drošības spējas, ievērojami palielinātu programmas mērķus, kas būtu rūpīgi jāizvērtē, it īpaši attiecībā uz saistītajiem riskiem, kas rastos programmas Copernicus finansēšanas spējām un tās pašreizējai atvērto datu politikai. |
| --- | --- |

4.2.6.2.

EESK uzsver, ka Copernicus

Copernicus

| 4.2.6.3. | EESK uzsver, cik svarīgs ir stratēģijas ieguldījums ES zaļajā kursā un ar to saistītajās rūpniecības ekosistēmās. Konkrētāk, Copernicus, kas tiek uzskatīta par pasaules līmeņa rādītāju klimata pārmaiņu un vides monitoringa jomā, tieši palīdz risināt un rast risinājumus klimata pārmaiņām un stiprināt Eiropas lomu pasaules mērogā. Tā kā Copernicus ir starptautiski atzīts standarts attiecībā uz zinātniskas nozīmes attēliem un datu kvalitāti, tas ir vēl vairāk jāatbalsta ar pārliecinošiem mērķiem. |
| --- | --- |

4.2.6.3.

EESK uzsver, cik svarīgs ir stratēģijas ieguldījums ES zaļajā kursā un ar to saistītajās rūpniecības ekosistēmās. Konkrētāk, Copernicus

Copernicus

| 4.2.6.4. | Attiecībā uz IRIS
  2 EESK stingri atbalsta programmu, kas palīdzēs Eiropas Savienībai arī turpmāk būt vadošam starptautiskajam dalībniekam ar rīcības brīvību kosmosa jomā. |
| --- | --- |

4.2.6.4.

Attiecībā uz IRIS

2

| 4.2.6.5. | EESK ir pārliecināta, ka visas darbības, kas saistītas ar rūpniecību (piemēram, konkurētspēja, kritiski svarīgās tehnoloģijas, piegādes ķēdes drošība u. c.), ir jāintegrē saskaņotā un Eiropas mēroga rūpniecības politikā, ņemot vērā Eiropas kosmosa nozares lielo atkarību no ļoti ierobežotiem atvērtajiem tirgiem. |
| --- | --- |

4.2.6.5.

EESK ir pārliecināta, ka visas darbības, kas saistītas ar rūpniecību (piemēram, konkurētspēja, kritiski svarīgās tehnoloģijas, piegādes ķēdes drošība u. c.), ir jāintegrē saskaņotā un Eiropas mēroga rūpniecības politikā, ņemot vērā Eiropas kosmosa nozares lielo atkarību no ļoti ierobežotiem atvērtajiem tirgiem.

| 4.2.6.6. | EESK vēlas uzsvērt, ka kosmoss ir novatoriska un pastāvīgi mainīga nozare. Lai nodrošinātu Eiropas kosmosa darbību konkurētspēju, profesionālo prasmju attīstīšana ir pastāvīgi jāpielāgo un jāuzlabo. Tā kā darbinieku pieņemšanas tendences nozarē pēdējos gados ir bijušas spēcīgas un paredzams, ka tuvākajā nākotnē tās tādas arī saglabāsies, tās ir jāpapildina ar konkrētiem pasākumiem, piemēram, ar ES Kosmosa akadēmijas izveidi. |
| --- | --- |

4.2.6.6.

EESK vēlas uzsvērt, ka kosmoss ir novatoriska un pastāvīgi mainīga nozare. Lai nodrošinātu Eiropas kosmosa darbību konkurētspēju, profesionālo prasmju attīstīšana ir pastāvīgi jāpielāgo un jāuzlabo. Tā kā darbinieku pieņemšanas tendences nozarē pēdējos gados ir bijušas spēcīgas un paredzams, ka tuvākajā nākotnē tās tādas arī saglabāsies, tās ir jāpapildina ar konkrētiem pasākumiem, piemēram, ar ES Kosmosa akadēmijas izveidi.

4.2.7.   Partnerības atbildīgai rīcībai kosmiskajā telpā

Partnerības atbildīgai rīcībai kosmiskajā telpā

| 4.2.7.1. | EESK piekrīt: lai nodrošinātu ar kosmosu saistīto spēju drošu, ilgtspējīgu un uzticamu izmantošanu, būtiska nozīme ir partnerībām un kopuzņēmumiem ar citiem reģioniem, struktūrām un līdzīgi domājošām trešām pusēm. |
| --- | --- |

4.2.7.1.

EESK piekrīt: lai nodrošinātu ar kosmosu saistīto spēju drošu, ilgtspējīgu un uzticamu izmantošanu, būtiska nozīme ir partnerībām un kopuzņēmumiem ar citiem reģioniem, struktūrām un līdzīgi domājošām trešām pusēm.

| 4.2.7.2. | EESK īpaši uzsver: ja sadarbība ir nozīmīga, Eiropas suverenitātes un autonomijas saglabāšana būtu jāiekļauj kā prasība, vienlaikus veicinot sadarbību un sadarbspēju, nodrošinot savstarpīgumu un abpusēju labumu ar ASV un citām līdzīgi domājošām trešām pusēm un to uzskatot par kopīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.2.7.2.

EESK īpaši uzsver: ja sadarbība ir nozīmīga, Eiropas suverenitātes un autonomijas saglabāšana būtu jāiekļauj kā prasība, vienlaikus veicinot sadarbību un sadarbspēju, nodrošinot savstarpīgumu un abpusēju labumu ar ASV un citām līdzīgi domājošām trešām pusēm un to uzskatot par kopīgiem noteikumiem.

Briselē, 2023. gada 12. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematiem “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības drošas savienojamības programmas izveidi 2023.–2027. gadam” (COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)) un “Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES pieeja kosmosa satiksmes pārvaldībai – ES ieguldījums globālas problēmas risinājumā”
  ” (JOIN(2022) 4 final) (OV C 486, 21.12.2022., 172. lpp.); un atzinumu New Space.

1

New Space

(2)  It īpaši tas attiecas uz sieviešu nodarbinātību.

2

(3)  COM(2021) 70 final.

3

(4)  Kā uzsvērts Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu” (COM(2022) 349 final) (OV C 486, 21.12.2022., 168. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2557 (2022. gada 14. decembris) par kritisko vienību noturību un Padomes Direktīvas 2008/114/EK atcelšanu (OV L 333, 27.12.2022., 164. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2555 (2022. gada 14. decembris), ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augstu kiberdrošības līmeni visā Savienībā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 910/2014 un Direktīvu (ES) 2018/1972 un atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (TID 2 direktīva) (OV L 333, 27.12.2022., 80. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematiem “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības drošas savienojamības programmas izveidi 2023.–2027. gadam” (COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)) un “Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES pieeja kosmosa satiksmes pārvaldībai – ES ieguldījums globālas problēmas risinājumā”
  ” (JOIN(2022) 4 final) (OV C 486, 21.12.2022., 172. lpp.); un atzinumu New Space.

7

New Space

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/161 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/161

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvara pārskatīšanu, kas palīdz pabeigt banku savienības izveidi”

(COM(2023) 225 final)

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014 attiecībā uz agrīnas intervences pasākumiem, noregulējuma nosacījumiem un noregulējuma darbības finansēšanu”

(COM(2023) 226 final – 2023/0111 (COD))

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz agrīnas intervences pasākumiem, noregulējuma nosacījumiem un noregulējuma darbības finansēšanu”

(COM(2023) 227 final – 2023/0112 (COD))

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES un Regulu (ES) Nr. 806/2014 attiecībā uz minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām dažiem aspektiem”

(COM(2023) 229 final – 2023/0113 (COD))

(2023/C 349/24)

| Ziņotājs: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Christophe LEFÈVRE |

Ziņotājs:

Giuseppe GUERINI

Giuseppe GUERINI

Līdzziņotājs:

Christophe LEFÈVRE

Christophe LEFÈVRE

| Atzinuma pieprasījumi | 8.12.2022., Spānijas Ārlietu, Eiropas Savienības un sadarbības lietu ministrijas vēstule
  Eiropas Savienības Padome, 23.6.2023. (COM(2023) 229 final), 11.7.2023. (COM(2023) 226 final), 11.7.2023. (COM(2023) 227 final)
  Eiropas Parlaments, 12.6.2023. (COM(2023) 229 final), 10.7.2023. (COM(2023) 226 final un 227 final),
  Eiropas Komisija, 2.6.2023. (COM(2023) 225 final) |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 175/0/2 |

Atzinuma pieprasījumi

8.12.2022., Spānijas Ārlietu, Eiropas Savienības un sadarbības lietu ministrijas vēstule

Eiropas Savienības Padome, 23.6.2023. (COM(2023) 229 final), 11.7.2023. (COM(2023) 226 final), 11.7.2023. (COM(2023) 227 final)

Eiropas Parlaments, 12.6.2023. (COM(2023) 229 final), 10.7.2023. (COM(2023) 226 final un 227 final),

Eiropas Komisija, 2.6.2023. (COM(2023) 225 final)

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

175/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē visaptverošo Komisijas iniciatīvu pabeigt banku krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI) tiesību aktu izstrādi, jo banku savienības attīstība ir svarīgs solis ceļā uz to, lai noguldītāju un nodokļu maksātāju interesēs stiprinātu Eiropas vienoto tirgu. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē visaptverošo Komisijas iniciatīvu pabeigt banku krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI

| 1.2. | EESK uzskata, ka nesenās banku krīzes Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV) vēlreiz akcentē to, cik svarīgi ir ātri ierobežot kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku un ieguldītāju un noguldītāju uzticības zudumu, kā arī nodrošināt iespējas elastīgi reaģēt uz banku krīzēm. Nesenā pieredze liecina arī par to, cik svarīgi ir organizēt grūtībās nonākušas bankas pienācīgu pārvešanu uz citu banku ļoti īsā laikā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka nesenās banku krīzes Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV) vēlreiz akcentē to, cik svarīgi ir ātri ierobežot kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku un ieguldītāju un noguldītāju uzticības zudumu, kā arī nodrošināt iespējas elastīgi reaģēt uz banku krīzēm. Nesenā pieredze liecina arī par to, cik svarīgi ir organizēt grūtībās nonākušas bankas pienācīgu pārvešanu uz citu banku ļoti īsā laikā.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ar Komisijas priekšlikumu noguldījumu un garantiju sistēmas (NGS) aizsardzība tiek attiecināta arī uz publisko iestāžu noguldījumiem, kā arī to, ka Komisija cenšas uzlabot noguldījumu aizsardzības instrumentu saskaņošanu visā Eiropas Savienībā. Tā kā pienācīgi finansētiem un organizētiem noguldījumu apdrošināšanas fondiem (NAF) ir būtiska nozīme, Komisijas ierosinātā pastiprinātā saskaņošana noteikti būs lietderīga. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzinīgi vērtē to, ka ar Komisijas priekšlikumu noguldījumu un garantiju sistēmas (NGS) aizsardzība tiek attiecināta arī uz publisko iestāžu noguldījumiem, kā arī to, ka Komisija cenšas uzlabot noguldījumu aizsardzības instrumentu saskaņošanu visā Eiropas Savienībā. Tā kā pienācīgi finansētiem un organizētiem noguldījumu apdrošināšanas fondiem (NAF) ir būtiska nozīme, Komisijas ierosinātā pastiprinātā saskaņošana noteikti būs lietderīga.

| 1.4. | EESK norāda, ka viens no galvenajiem Komisijas priekšlikuma mērķiem ir paplašināt banku noregulējuma piemērošanas jomu. EESK pilnībā izprot Komisijas pieeju, kontekstu, regulatīvo pamatojumu un ilgtermiņa mērķus. |
| --- | --- |

1.4.

EESK norāda, ka viens no galvenajiem Komisijas priekšlikuma mērķiem ir paplašināt banku noregulējuma piemērošanas jomu. EESK pilnībā izprot Komisijas pieeju, kontekstu, regulatīvo pamatojumu un ilgtermiņa mērķus.

| 1.5. | Aplūkojot nesenās banku krīzes, EESK norāda, ka ir vajadzīga pragmatiska un elastīga pieeja, kuras pamatā ir dažādo konkrēto gadījumu īpatnības saistībā ar šādiem faktoriem: i) regulatīvā pieeja; ii) visefektīvāko pieejamo instrumentu izvēle; iii) veikto darbību praktiskās sekas; iv) nepieciešamā ieinteresēto personu sadarbība; v) izpildes ātrums; vi) finanšu resursu veids, kas jāizmanto, lai īstenotu izvēlētos krīzes pārvarēšanas risinājumus. |
| --- | --- |

1.5.

Aplūkojot nesenās banku krīzes, EESK norāda, ka ir vajadzīga pragmatiska un elastīga pieeja, kuras pamatā ir dažādo konkrēto gadījumu īpatnības saistībā ar šādiem faktoriem: i) regulatīvā pieeja; ii) visefektīvāko pieejamo instrumentu izvēle; iii) veikto darbību praktiskās sekas; iv) nepieciešamā ieinteresēto personu sadarbība; v) izpildes ātrums; vi) finanšu resursu veids, kas jāizmanto, lai īstenotu izvēlētos krīzes pārvarēšanas risinājumus.

| 1.6. | EESK uzskata, ka noregulējums ne vienmēr ir vispiemērotākais risinājums, lai pilnībā aizsargātu ekonomikas ekosistēmas, kurās darbojas grūtībās nonākusi banka. Ja noregulējums faktiski varētu izrādīties dārgāks nekā likvidācija, šīm bankām būtu jāpiemēro maksātnespēja. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka noregulējums ne vienmēr ir vispiemērotākais risinājums, lai pilnībā aizsargātu ekonomikas ekosistēmas, kurās darbojas grūtībās nonākusi banka. Ja noregulējums faktiski varētu izrādīties dārgāks nekā likvidācija, šīm bankām būtu jāpiemēro maksātnespēja.

| 1.7. | EESK piekrīt Komisijai, ka novērtējumu attiecībā uz atbilstību sabiedrības interesēm varētu uzlabot, pieņemot pārredzamāku un saskaņotāku pieeju visā Eiropas Savienībā. Atzīstot, ka līdzsvara panākšana starp elastīgumu un paredzamību ir ļoti sarežģīts regulatoru uzdevums, EESK mudina abas likumdevējas iestādes rast risinājumus, kas pēc iespējas samazinātu juridisko nenoteiktību. |
| --- | --- |

1.7.

EESK piekrīt Komisijai, ka novērtējumu attiecībā uz atbilstību sabiedrības interesēm varētu uzlabot, pieņemot pārredzamāku un saskaņotāku pieeju visā Eiropas Savienībā. Atzīstot, ka līdzsvara panākšana starp elastīgumu un paredzamību ir ļoti sarežģīts regulatoru uzdevums, EESK mudina abas likumdevējas iestādes rast risinājumus, kas pēc iespējas samazinātu juridisko nenoteiktību.

| 1.8. | EESK uzskata, ka ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp labāku “atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma” formulējumu un tā piemērošanas samērīgumu attiecībā uz mazām, vidējām un vietējām bankām. Atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma paplašināšana, lai tajā iekļautu bankas, kurām ir svarīga loma reģionālā līmenī, pašreizējā regulējumā joprojām rada zināmu nenoteiktību. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp labāku “atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma” formulējumu un tā piemērošanas samērīgumu attiecībā uz mazām, vidējām un vietējām bankām. Atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma paplašināšana, lai tajā iekļautu bankas, kurām ir svarīga loma reģionālā līmenī, pašreizējā regulējumā joprojām rada zināmu nenoteiktību.

| 1.9. | EESK atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir ievērot proporcionalitātes principu, lai panāktu tādu regulējumu, kas būtu piemērots tā mērķu sasniegšanai, pārmērīgi nekaitējot mazo, vidējo un vietējo banku interesēm. Proporcionalitātes princips būtu jāņem vērā arī atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma piemērošanā, it īpaši attiecībā uz vietējām bankām, kas nerada risku finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir ievērot proporcionalitātes principu, lai panāktu tādu regulējumu, kas būtu piemērots tā mērķu sasniegšanai, pārmērīgi nekaitējot mazo, vidējo un vietējo banku interesēm. Proporcionalitātes princips būtu jāņem vērā arī atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma piemērošanā, it īpaši attiecībā uz vietējām bankām, kas nerada risku finanšu stabilitātei.

| 1.10. | Atzīstot banku regulējuma un valsts atbalsta regulējuma atšķirīgās kompetences un atbildības jomas, EESK uzskata, ka viss CMDI tiesību aktu kopums būtu pienācīgi jāsaskaņo ar gaidāmo 2013. gada paziņojuma par valsts atbalstu banku nozarē pārskatīšanu (1). Pretējā gadījumā pastāv risks, ka tiks īstenoti priekšlikumi, kas, iespējams, neatbilst valsts atbalsta tiesību aktiem, radot neparedzamību un juridisko nenoteiktību. |
| --- | --- |

1.10.

Atzīstot banku regulējuma un valsts atbalsta regulējuma atšķirīgās kompetences un atbildības jomas, EESK uzskata, ka viss CMDI

1

| 1.11. | Komisija ir koncentrējusies uz pārveduma stratēģijas instrumenta uzlabošanu, izmantojot noguldījumu garantiju sistēmu un paredzot iespēju iesaistīt vienoto noregulējuma fondu, ja tiek nodrošinātas pienācīgas garantijas. Tas varētu būt solis ceļā uz Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu, taču efektivitātes trūkums turpināsies līdz banku savienības izveides pabeigšanai, jo tirgus joprojām būs sadrumstalots. |
| --- | --- |

1.11.

Komisija ir koncentrējusies uz pārveduma stratēģijas instrumenta uzlabošanu, izmantojot noguldījumu garantiju sistēmu un paredzot iespēju iesaistīt vienoto noregulējuma fondu, ja tiek nodrošinātas pienācīgas garantijas. Tas varētu būt solis ceļā uz Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu, taču efektivitātes trūkums turpināsies līdz banku savienības izveides pabeigšanai, jo tirgus joprojām būs sadrumstalots.

2.   Konteksts un prezidentvalsts Spānijas atzinuma pieprasījums Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai

Konteksts un prezidentvalsts Spānijas atzinuma pieprasījums Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai

| 2.1. | Spānijas valdība lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par priekšlikumu banku savienībai, uzmanību pievēršot vajadzībai veicināt novērtējuma par atbilstību sabiedrības interesēm plašāku piemērošanu, lai bankas, it īpaši vidēja lieluma un mazas bankas, tiktu iekļautas saskaņotajā noregulējuma procedūrā krīzes gadījumā. |
| --- | --- |

2.1.

Spānijas valdība lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par priekšlikumu banku savienībai, uzmanību pievēršot vajadzībai veicināt novērtējuma par atbilstību sabiedrības interesēm plašāku piemērošanu, lai bankas, it īpaši vidēja lieluma un mazas bankas, tiktu iekļautas saskaņotajā noregulējuma procedūrā krīzes gadījumā.

| 2.2. | Komisija 2023. gada 18. aprīlī nāca klajā ar četriem dažādiem tiesību aktu priekšlikumiem, lai stiprinātu Eiropas Savienībā spēkā esošo CMDI regulējumu, uzmanību pievēršot vidēja lieluma un mazākām bankām (2). |
| --- | --- |

2.2.

Komisija 2023. gada 18. aprīlī nāca klajā ar četriem dažādiem tiesību aktu priekšlikumiem, lai stiprinātu Eiropas Savienībā spēkā esošo CMDI

2

| 2.3. | Komisija norāda: “pieredze liecina, ka daudzu grūtībās nonākušu vidēju un mazāku banku pārvaldība ir veikta, izmantojot risinājumus ārpus noregulējuma sistēmas” (3), kas dažkārt bija saistīts ar “nodokļu maksātāju naudas izmantošanu tā vietā, lai izmantotu bankas nepieciešamos iekšējos resursus vai privātos, nozares finansētos drošības tīklus (NGS un noregulējuma fondus)” (4), radot spēcīgu negatīvu ietekmi uz ekonomiku un sabiedrības uztveri. |
| --- | --- |

2.3.

Komisija norāda: “pieredze liecina, ka daudzu grūtībās nonākušu vidēju un mazāku banku pārvaldība ir veikta, izmantojot risinājumus ārpus noregulējuma sistēmas” (3

4

| 2.4. | Tādējādi jaunie ierosinātie noteikumi ļauj iestādēm izmantot noregulējumu kā krīzes pārvarēšanas instrumentu būtisku sastāvdaļu, ar uzsvaru uz to, ka klientiem noregulējums varētu būt mazāk traucējošs nekā likvidācija, jo viņi saglabā piekļuvi saviem kontiem un tiek saglabātas bankas kritiski svarīgās funkcijas. |
| --- | --- |

2.4.

Tādējādi jaunie ierosinātie noteikumi ļauj iestādēm izmantot noregulējumu kā krīzes pārvarēšanas instrumentu būtisku sastāvdaļu, ar uzsvaru uz to, ka klientiem noregulējums varētu būt mazāk traucējošs nekā likvidācija, jo viņi saglabā piekļuvi saviem kontiem un tiek saglabātas bankas kritiski svarīgās funkcijas.

| 2.5. | Komisijas priekšlikumi arī atvieglo noguldījumu garantiju sistēmu izmantošanu krīzes situācijās, lai pasargātu noguldītājus no zaudējumiem, ja tas ir nepieciešams nolūkā izvairīties no kaitīgas ietekmes uz citām bankām un plašāka kaitējuma kopienām un ekonomikai. Paļaujoties uz nozares finansētiem drošības tīkliem (piemēram, noguldījumu garantiju sistēmām un noregulējuma fondiem), priekšlikumā arī mēģināts saglabāt nodokļu maksātāju naudu banku krīžu gadījumā. |
| --- | --- |

2.5.

Komisijas priekšlikumi arī atvieglo noguldījumu garantiju sistēmu izmantošanu krīzes situācijās, lai pasargātu noguldītājus no zaudējumiem, ja tas ir nepieciešams nolūkā izvairīties no kaitīgas ietekmes uz citām bankām un plašāka kaitējuma kopienām un ekonomikai. Paļaujoties uz nozares finansētiem drošības tīkliem (piemēram, noguldījumu garantiju sistēmām un noregulējuma fondiem), priekšlikumā arī mēģināts saglabāt nodokļu maksātāju naudu banku krīžu gadījumā.

| 2.6. | Seguma līmenis 100 000 EUR apmērā katram noguldītājam un bankai, kā noteikts NGS direktīvā, ir apstiprināts visiem atbilstīgajiem ES noguldītājiem un tiks attiecināts arī uz publiskajām struktūrām, piemēram, slimnīcām, skolām un pašvaldībām, kā arī uz klientu naudu, kas noguldīta noteikta veida klientu fondos (t. i., ieguldījumu sabiedrības, maksājumu iestādes, e-naudas iestādes). Komisijas priekšlikumā arī mēģināts saskaņot noguldītāju aizsardzības standartus visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.6.

Seguma līmenis 100 000 EUR apmērā katram noguldītājam un bankai, kā noteikts NGS direktīvā, ir apstiprināts visiem atbilstīgajiem ES noguldītājiem un tiks attiecināts arī uz publiskajām struktūrām, piemēram, slimnīcām, skolām un pašvaldībām, kā arī uz klientu naudu, kas noguldīta noteikta veida klientu fondos (t. i., ieguldījumu sabiedrības, maksājumu iestādes, e-naudas iestādes). Komisijas priekšlikumā arī mēģināts saskaņot noguldītāju aizsardzības standartus visā Eiropas Savienībā.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atbalsta Komisijas izstrādāto tiesību aktu priekšlikumu mērķus, jo tie tiecas uzlabot banku krīžu pārvaldību un nodrošināt banku noguldījumu pienācīgu aizsardzību krīzes gadījumā. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atbalsta Komisijas izstrādāto tiesību aktu priekšlikumu mērķus, jo tie tiecas uzlabot banku krīžu pārvaldību un nodrošināt banku noguldījumu pienācīgu aizsardzību krīzes gadījumā.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas visaptverošo iniciatīvu pabeigt banku krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI) tiesību aktu izstrādi, jo banku savienības uzlabošana un attīstība ir būtisks solis ceļā uz to, lai noguldītāju un nodokļu maksātāju interesēs stiprinātu Eiropas vienoto tirgu. Turklāt banku savienības izveides pabeigšana ir būtiska, lai panāktu patiesu ekonomisko un monetāro savienību, kas vajadzības gadījumā spēj nodrošināt finanšu stabilitāti un pareizu krīzes pārvaldību. |
| --- | --- |

3.2.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas visaptverošo iniciatīvu pabeigt banku krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI

| 3.3. | Kā norādīts iepriekšējos atzinumos (5), EESK uzskata, ka ir būtiski stiprināt pašreizējo CMDI regulējumu. To skaidri apliecina nesenie ASV banku krīzes gadījumi un Credit Suisse gadījums, kuriem bija plaša negatīva ietekme uz banku sistēmas stabilitāti ASV un Šveicē, kā arī uz starptautiskajiem finanšu tirgiem kopumā un it īpaši uz banku nozari. Eiropas Savienībā noregulējuma procesā joprojām trūkst likviditātes atbalsta mehānisma. |
| --- | --- |

3.3.

Kā norādīts iepriekšējos atzinumos (5

CMDI

Credit Suisse

| 3.4. | EESK uzskata, ka iepriekš minētie banku krīzes gadījumi vēlreiz akcentē to, cik svarīgi ir ātri ierobežot kaitējumu un it īpaši – kaitīgas ietekmes risku, kā arī nodrošināt elastīgas iespējas reaģēt uz banku krīzēm. Ir arī pierādīts, ka izšķiroša nozīme ir likviditātes atbalsta mehānismam, kas sedz tūlītējas likviditātes vajadzības, un laikam, kurš ir jānodrošina, lai izstrādātu dzīvotspējīgu noregulējuma stratēģiju. |
| --- | --- |

3.4.

EESK uzskata, ka iepriekš minētie banku krīzes gadījumi vēlreiz akcentē to, cik svarīgi ir ātri ierobežot kaitējumu un it īpaši – kaitīgas ietekmes risku, kā arī nodrošināt elastīgas iespējas reaģēt uz banku krīzēm. Ir arī pierādīts, ka izšķiroša nozīme ir likviditātes atbalsta mehānismam, kas sedz tūlītējas likviditātes vajadzības, un laikam, kurš ir jānodrošina, lai izstrādātu dzīvotspējīgu noregulējuma stratēģiju.

| 3.5. | EESK uzskata, ka nesenā pieredze liecina arī par to, cik svarīgi ir organizēt grūtībās nonākušas bankas pienācīgu pārvešanu uz citu banku ļoti īsā laikā. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiesiskajā regulējumā ir paredzēti pareizi nosacījumi šādiem pārvedumiem, jo tiem ir jānotiek bez parastajām pienācīgas pārbaudes procedūrām, un darījuma sekas ir milzīgas un nenoteiktas. Turklāt līdzšinējā pieredze liecina, ka ir vajadzīgs vispārējs īpašais režīms, kad tiek iegādāta banka, kurai tiek piemērots noregulējums, kas visefektīvāk atvieglo bankas integrāciju jaunajā grupā. |
| --- | --- |

3.5.

EESK uzskata, ka nesenā pieredze liecina arī par to, cik svarīgi ir organizēt grūtībās nonākušas bankas pienācīgu pārvešanu uz citu banku ļoti īsā laikā. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiesiskajā regulējumā ir paredzēti pareizi nosacījumi šādiem pārvedumiem, jo tiem ir jānotiek bez parastajām pienācīgas pārbaudes procedūrām, un darījuma sekas ir milzīgas un nenoteiktas. Turklāt līdzšinējā pieredze liecina, ka ir vajadzīgs vispārējs īpašais režīms, kad tiek iegādāta banka, kurai tiek piemērots noregulējums, kas visefektīvāk atvieglo bankas integrāciju jaunajā grupā.

| 3.6. | Noregulējumam pakļautas bankas integrācija un pārvaldība ir sarežģīts process, un ir jāracionalizē regulatīvie pasākumi un prasības. Dažādajām iesaistītajām iestādēm būtu jāspēj pienācīgi koordinēt savas attiecīgās funkcijas regulatīvajos procesos vai krīzes paātrinātās pārvarēšanas pasākumu apstiprināšanas procedūrās. Turklāt svarīgi ir nodrošināt, ka šādi pārvedumi Eiropas Savienībā var notikt arī pāri robežām, kad vien tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

3.6.

Noregulējumam pakļautas bankas integrācija un pārvaldība ir sarežģīts process, un ir jāracionalizē regulatīvie pasākumi un prasības. Dažādajām iesaistītajām iestādēm būtu jāspēj pienācīgi koordinēt savas attiecīgās funkcijas regulatīvajos procesos vai krīzes paātrinātās pārvarēšanas pasākumu apstiprināšanas procedūrās. Turklāt svarīgi ir nodrošināt, ka šādi pārvedumi Eiropas Savienībā var notikt arī pāri robežām, kad vien tas ir nepieciešams.

| 3.7. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija noguldījumu un garantiju sistēmas (NGS) aizsardzību attiecina arī uz publisko iestāžu noguldījumiem un ka tā arī cenšas uzlabot noguldījumu aizsardzības instrumentu saskaņošanu visā Eiropas Savienībā. Aizsargājot gan privātos, gan publiskos noguldītājus un citus mazos noguldītājus bankas bankrota gadījumā, noguldījumu apdrošināšana samazina līdz minimumam noguldījumu zaudēšanas risku un mazina kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku. EESK uzskata, ka atsevišķos gadījumos šī noguldījumu apdrošināšana būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā nestabilā ekonomiskajā situācijā esošus noguldītājus, piemēram, personas ar invaliditāti vai personas ar ilgstošām slimībām. Tā kā pienācīgi finansētiem un organizētiem noguldījumu apdrošināšanas fondiem (NAF) ir būtiska nozīme, Komisijas ierosinātā pastiprinātā saskaņošana noteikti būs lietderīga. |
| --- | --- |

3.7.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija noguldījumu un garantiju sistēmas (NGS) aizsardzību attiecina arī uz publisko iestāžu noguldījumiem un ka tā arī cenšas uzlabot noguldījumu aizsardzības instrumentu saskaņošanu visā Eiropas Savienībā. Aizsargājot gan privātos, gan publiskos noguldītājus un citus mazos noguldītājus bankas bankrota gadījumā, noguldījumu apdrošināšana samazina līdz minimumam noguldījumu zaudēšanas risku un mazina kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku. EESK uzskata, ka atsevišķos gadījumos šī noguldījumu apdrošināšana būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā nestabilā ekonomiskajā situācijā esošus noguldītājus, piemēram, personas ar invaliditāti vai personas ar ilgstošām slimībām. Tā kā pienācīgi finansētiem un organizētiem noguldījumu apdrošināšanas fondiem (NAF) ir būtiska nozīme, Komisijas ierosinātā pastiprinātā saskaņošana noteikti būs lietderīga.

| 3.8. | EESK norāda, ka viens no galvenajiem Komisijas priekšlikuma mērķiem ir paplašināt banku noregulējuma piemērošanas jomu, ja šis risinājums tiktu apsvērts atbilstoši “sabiedrības interesēm”. Likvidācija var notikt tikai tad, ja i) tā efektīvāk nekā noregulējums var sasniegt mērķus, kas Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā noteikti attiecībā uz pašu noregulējumu; un ii) nav vajadzības izmantot publiskos līdzekļus. |
| --- | --- |

3.8.

EESK norāda, ka viens no galvenajiem Komisijas priekšlikuma mērķiem ir paplašināt banku noregulējuma piemērošanas jomu, ja šis risinājums tiktu apsvērts atbilstoši “sabiedrības interesēm”. Likvidācija var notikt tikai tad, ja i) tā efektīvāk nekā noregulējums var sasniegt mērķus, kas Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā noteikti attiecībā uz pašu noregulējumu; un ii) nav vajadzības izmantot publiskos līdzekļus.

| 3.9. | EESK pilnībā izprot Komisijas pieeju, regulatīvo pamatojumu un ilgtermiņa mērķus. Vienlaikus EESK norāda, ka ir vajadzīga pragmatiska pieeja – kā to parādīja nesenā ASV banku krīze – attiecībā uz regulatīvo pieeju, visefektīvāko pieejamo instrumentu izmantošanu, veikto pasākumu praktisko ietekmi, nepieciešamo sadarbību starp ieinteresētajām personām, izpildes ātrumu un, visbeidzot, finanšu resursiem, kas jāizmanto izvēlēto krīzes pārvarēšanas instrumentu īstenošanai. |
| --- | --- |

3.9.

EESK pilnībā izprot Komisijas pieeju, regulatīvo pamatojumu un ilgtermiņa mērķus. Vienlaikus EESK norāda, ka ir vajadzīga pragmatiska pieeja – kā to parādīja nesenā ASV banku krīze – attiecībā uz regulatīvo pieeju, visefektīvāko pieejamo instrumentu izmantošanu, veikto pasākumu praktisko ietekmi, nepieciešamo sadarbību starp ieinteresētajām personām, izpildes ātrumu un, visbeidzot, finanšu resursiem, kas jāizmanto izvēlēto krīzes pārvarēšanas instrumentu īstenošanai.

| 3.10. | EESK uzskata, ka noregulējums ne vienmēr ir vispiemērotākais risinājums, lai pilnībā aizsargātu ekonomikas ekosistēmas, kurās darbojas grūtībās nonākusi banka, it īpaši maza vai vidēja lieluma banka. Jāatzīmē, ka attiecībā uz mazām un vidējām bankām noregulējums faktiski varētu izrādīties dārgāks nekā citi intervences veidi, it īpaši – bieži vien ierobežotā – vietējā līmenī, kurā banka darbojas. Šajā sakarā EESK ierosina, ka vidējo, mazo un vietējo banku, kas neveic pārrobežu darbības, tirgus daļu varētu novērtēt, ņemot vērā kopējo valsts tirgus daļu, nevis to tirgus daļu reģionālā līmenī dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.10.

EESK uzskata, ka noregulējums ne vienmēr ir vispiemērotākais risinājums, lai pilnībā aizsargātu ekonomikas ekosistēmas, kurās darbojas grūtībās nonākusi banka, it īpaši maza vai vidēja lieluma banka. Jāatzīmē, ka attiecībā uz mazām un vidējām bankām noregulējums faktiski varētu izrādīties dārgāks nekā citi intervences veidi, it īpaši – bieži vien ierobežotā – vietējā līmenī, kurā banka darbojas. Šajā sakarā EESK ierosina, ka vidējo, mazo un vietējo banku, kas neveic pārrobežu darbības, tirgus daļu varētu novērtēt, ņemot vērā kopējo valsts tirgus daļu, nevis to tirgus daļu reģionālā līmenī dalībvalstīs.

| 3.11. | EESK uzskata, ka viss CMDI tiesību aktu kopums būtu pienācīgi jāsaskaņo ar gaidāmo 2013. gada paziņojuma par valsts atbalstu (6) banku nozarē pārskatīšanu. Minētajam paziņojumam ir bijusi sava loma saistībā ar pašreizējo neprognozējamību attiecībā uz to, vai noregulējums būtu vai nebūtu jāaktivizē. CMDI regulatīvo priekšlikumu pieņemšana, nezinot valsts atbalsta noteikumus, varētu nozīmēt tādu priekšlikumu īstenošanu, kas, iespējams, neatbilst valsts atbalsta tiesību aktiem. |
| --- | --- |

3.11.

EESK uzskata, ka viss CMDI

6

CMDI

| 3.12. | Kopumā EESK atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir ievērot proporcionalitātes principu, lai panāktu tādu regulējumu, kas būtu piemērots tā mērķu sasniegšanai, pārmērīgi nekaitējot mazo, vidējo un vietējo banku interesēm. Proporcionalitātes princips būtu jāņem vērā, arī veicot novērtējumu attiecībā uz atbilstību sabiedrības interesēm, it īpaši attiecībā uz vietējām bankām, kas nerada risku finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

3.12.

Kopumā EESK atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir ievērot proporcionalitātes principu, lai panāktu tādu regulējumu, kas būtu piemērots tā mērķu sasniegšanai, pārmērīgi nekaitējot mazo, vidējo un vietējo banku interesēm. Proporcionalitātes princips būtu jāņem vērā, arī veicot novērtējumu attiecībā uz atbilstību sabiedrības interesēm, it īpaši attiecībā uz vietējām bankām, kas nerada risku finanšu stabilitātei.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka novērtējumu attiecībā uz atbilstību sabiedrības interesēm varētu uzlabot, izmantojot pārredzamāku un saskaņotāku pieeju visā Eiropas Savienībā. Atzīstot, ka līdzsvara panākšana starp elastīgumu un paredzamību regulatoriem patiešām ir ļoti grūts uzdevums, EESK norāda, ka izskatāmie tiesību aktu priekšlikumi, šķiet, pilnībā neizslēdz ievērojamo rīcības brīvību, kas iepriekš piešķirta iesaistītajām iestādēm, tādējādi atstājot zināmu juridisko nenoteiktību. |
| --- | --- |

4.1.

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka novērtējumu attiecībā uz atbilstību sabiedrības interesēm varētu uzlabot, izmantojot pārredzamāku un saskaņotāku pieeju visā Eiropas Savienībā. Atzīstot, ka līdzsvara panākšana starp elastīgumu un paredzamību regulatoriem patiešām ir ļoti grūts uzdevums, EESK norāda, ka izskatāmie tiesību aktu priekšlikumi, šķiet, pilnībā neizslēdz ievērojamo rīcības brīvību, kas iepriekš piešķirta iesaistītajām iestādēm, tādējādi atstājot zināmu juridisko nenoteiktību.

| 4.2. | EESK uzskata, ka ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp labāku “sabiedrības interešu kritērija” formulējumu un tā piemērošanas samērīgumu attiecībā uz mazām un vietējām bankām. Atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma darbības jomas paplašināšana, lai tajā iekļautu bankas, kurām ir svarīga loma reģionālā līmenī, pašreizējā regulējumā joprojām rada zināmu nenoteiktību. |
| --- | --- |

4.2.

EESK uzskata, ka ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp labāku “sabiedrības interešu kritērija” formulējumu un tā piemērošanas samērīgumu attiecībā uz mazām un vietējām bankām. Atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma darbības jomas paplašināšana, lai tajā iekļautu bankas, kurām ir svarīga loma reģionālā līmenī, pašreizējā regulējumā joprojām rada zināmu nenoteiktību.

| 4.3. | Tā kā atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma darbības joma, kas aptver plašāku klāstu nekā iepriekš, šķiet plašāka nekā iepriekšējo noteikumu darbības joma, EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai mazāko izmaksu pārbaude (LCT) (t. i., mazāks slogs profilaktiskos/alternatīvos NGS intervences pasākumos saistībā ar izmaksāšanu) darbotos efektīvi nolūkā nodrošināt pietiekamas manevrēšanas iespējas tur, kur pastāv nosacījumi krīzes novēršanai/deeskalācijai, izmantojot alternatīvus noregulējuma instrumentus. |
| --- | --- |

4.3.

Tā kā atbilstības sabiedrības interesēm novērtējuma darbības joma, kas aptver plašāku klāstu nekā iepriekš, šķiet plašāka nekā iepriekšējo noteikumu darbības joma, EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai mazāko izmaksu pārbaude (LCT

| 4.4. | EESK uzsver, ka tiesību aktu priekšlikumos pastāv neskaidrība par kompetenču sadalījumu, it īpaši attiecībā uz to, kā pilnvaras un pienākumi tiks sadalīti starp valstu un Eiropas iestādēm, kas varētu būt iesaistītas sarežģītajā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz banku krīžu pārvaldību. Šādā kontekstā izšķiroša nozīme ir izpildes ātrumam, ko nesen parādīja vairāki gadījumi gan Eiropas Savienībā, gan ASV. |
| --- | --- |

4.4.

EESK uzsver, ka tiesību aktu priekšlikumos pastāv neskaidrība par kompetenču sadalījumu, it īpaši attiecībā uz to, kā pilnvaras un pienākumi tiks sadalīti starp valstu un Eiropas iestādēm, kas varētu būt iesaistītas sarežģītajā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz banku krīžu pārvaldību. Šādā kontekstā izšķiroša nozīme ir izpildes ātrumam, ko nesen parādīja vairāki gadījumi gan Eiropas Savienībā, gan ASV.

| 4.5. | EESK norāda, ka minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL) būtu jānosaka un jāpiemēro atbilstoši attiecīgo banku lielumam un konkrētajam riska profilam ar divējādu mērķi – nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus nozīmīgām bankām ar salīdzināmu darbību, no vienas puses, un aizsargāt īpašo uzņēmējdarbības modeli, ko izmanto mazās un vietējās bankas, kā arī bankas, kas darbojas konkrētos un specializētos sektoros/nozarēs, no otras puses. |
| --- | --- |

4.5.

EESK norāda, ka minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL

| 4.6. | Runājot par MREL, jānorāda, ka noteiktās un Komisijas piemērotās prasības proporcionalitāte vēl ir neskaidra. MREL vienmēr sastāvētu, tāpat kā to banku gadījumā, kuras jau ir pieņēmušas minēto prasību, no papildu kapitāla rezerves, kas nepieciešama, lai segtu visus zaudējumus, un šo rezervi papildinātu rekapitalizācijai paredzētā summa. EESK uzskata, ka ir svarīgi MREL prasības pielāgot dažādiem banku lielumiem un uzņēmējdarbības modeļiem. |
| --- | --- |

4.6.

Runājot par MREL

MREL

MREL

| 4.7. | EESK norāda, ka visā Eiropas Savienībā būtu jāstiprina un jāsaglabā banku loma, kā arī to dažādās īpatnības un uzņēmējdarbības modeļi, kas nodrošina spēcīgāku un dažādotu Eiropas banku sistēmu. Banku noteikumos būtu pienācīgi jāņem vērā reālas ekonomiskās izaugsmes nepieciešamība un tās ilgtermiņa ietekme uz ekonomikas izaugsmi Eiropā, kā arī tās sociālā ietekme uz nodarbinātību. Šajā saistībā EESK uzskata, ka daudz labāk ir radīt apstākļus un instrumentus krīzes novēršanai un nepieļaušanai, kad vien šādas iespējas ir pieejamas un izmantojamas, nekā pēc tam veikt glābšanas operācijas. |
| --- | --- |

4.7.

EESK norāda, ka visā Eiropas Savienībā būtu jāstiprina un jāsaglabā banku loma, kā arī to dažādās īpatnības un uzņēmējdarbības modeļi, kas nodrošina spēcīgāku un dažādotu Eiropas banku sistēmu. Banku noteikumos būtu pienācīgi jāņem vērā reālas ekonomiskās izaugsmes nepieciešamība un tās ilgtermiņa ietekme uz ekonomikas izaugsmi Eiropā, kā arī tās sociālā ietekme uz nodarbinātību. Šajā saistībā EESK uzskata, ka daudz labāk ir radīt apstākļus un instrumentus krīzes novēršanai un nepieļaušanai, kad vien šādas iespējas ir pieejamas un izmantojamas, nekā pēc tam veikt glābšanas operācijas.

| 4.8. | Agrīna iejaukšanās bieži var izrādīties efektīva un lētāka nekā noregulējums. Preventīvo un alternatīvo pasākumu procedūras ir izklāstītas Direktīvā par noguldījumu garantiju sistēmām, un tās pārvalda valstu noguldījumu garantiju sistēmas atbilstoši saskaņotiem noteikumiem un spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem vairākās ES dalībvalstīs. Jāveic kreditoru hierarhijas pārskatīšana, lai nodrošinātu iespēju veikt labi funkcionējošu zemāko izmaksu pārbaudi (LCT) un līdz ar to agrīnas intervences pasākumus. Svarīgi ir arī panākt saskaņošanu Eiropas līmenī vai vismaz izstrādāt pamatnostādnes aprēķiniem saskaņā ar “zemāko izmaksu principu”. |
| --- | --- |

4.8.

Agrīna iejaukšanās bieži var izrādīties efektīva un lētāka nekā noregulējums. Preventīvo un alternatīvo pasākumu procedūras ir izklāstītas Direktīvā par noguldījumu garantiju sistēmām, un tās pārvalda valstu noguldījumu garantiju sistēmas atbilstoši saskaņotiem noteikumiem un spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem vairākās ES dalībvalstīs. Jāveic kreditoru hierarhijas pārskatīšana, lai nodrošinātu iespēju veikt labi funkcionējošu zemāko izmaksu pārbaudi (LCT

| 4.9. | Valstu noguldījumu garantiju sistēmas un garantiju shēmas ir drošības tīkla galvenais elements, ko nodrošina ES sistēma, kura paredzēta, lai aizsargātu finanšu stabilitāti un palielinātu uzticēšanos tirgum. Šā iemesla dēļ noguldījumu garantiju sistēmu lomai vajadzētu būt lielākai neatkarīgi no to privātā vai publiskā juridiskā rakstura vai to resursus veidojošo iemaksu brīvprātīgā vai obligātā rakstura. Būtiska ir to publiskā funkcija un stingrā tirgus pieeja, ko tās izmanto, lai izdarītu izvēli kompetento iestāžu uzraudzībā. |
| --- | --- |

4.9.

Valstu noguldījumu garantiju sistēmas un garantiju shēmas ir drošības tīkla galvenais elements, ko nodrošina ES sistēma, kura paredzēta, lai aizsargātu finanšu stabilitāti un palielinātu uzticēšanos tirgum. Šā iemesla dēļ noguldījumu garantiju sistēmu lomai vajadzētu būt lielākai neatkarīgi no to privātā vai publiskā juridiskā rakstura vai to resursus veidojošo iemaksu brīvprātīgā vai obligātā rakstura. Būtiska ir to publiskā funkcija un stingrā tirgus pieeja, ko tās izmanto, lai izdarītu izvēli kompetento iestāžu uzraudzībā.

| 4.10. | Noguldījumu garantiju sistēmu loma ir izrādījusies īpaši svarīga mazām un vidējām bankām (mazāk nozīmīgām iestādēm), kurām ir ierobežota tirgus piekļuves spēja emitēt MREL atbilstīgus instrumentus. Jāatzīmē, ka vairākas bankas, tostarp mazas un vietējās bankas ir pierādījušas savu spēju efektīvi īstenot preventīvus pasākumus, ar ko var pienācīgi pārvarēt krīzes situācijas. |
| --- | --- |

4.10.

Noguldījumu garantiju sistēmu loma ir izrādījusies īpaši svarīga mazām un vidējām bankām (mazāk nozīmīgām iestādēm), kurām ir ierobežota tirgus piekļuves spēja emitēt MREL

| 4.11. | Tāpat kā vairākos iepriekšējos atzinumos (7) EESK atkārtoti uzsver, ka Eiropas finanšu un banku “ekosistēmai” vajadzētu būt diversificētai, ilgtspējīgai un spējīgai atzīt mazo un vidējo banku izšķirošo lomu vietējā līmenī, to vispārējo nozīmi valstu līmenī un šādu banku radīto pievienoto vērtību vietējām kopienām, kā arī pozitīvo ietekmi uz sabiedrību kopumā, ko rada lielāka kompetence banku nozarē. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir kooperatīvo kredītbanku (8), “ētisko banku” un vietējā vai nozaru līmeņa, piemēram, kooperatīvo banku un ētisko banku gadījumā sociālās ekonomikas struktūru un vietējo banku lomai, kas atbilst ES Līgumos noteiktajam sociālās tirgus ekonomikas principam. |
| --- | --- |

4.11.

Tāpat kā vairākos iepriekšējos atzinumos (7

8

| 4.12. | No otras puses, būtu jāatzīst arī lielāku pārrobežu banku grupu loma, jo tad, kad tās tiek organizētas kā meitasuzņēmumi, kas nodrošina labāku diversifikāciju, tās ir mazāk atkarīgas no mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumus ir vieglāk nodalīt no grupas, tādējādi samazinot kaitīgās ietekmes izplatīšanās risku un palielinot stabilitāti. Eiropas starptautiskajām bankām ir izšķiroša nozīme Eiropas uzņēmumu internacionalizācijas veicināšanā. |
| --- | --- |

4.12.

No otras puses, būtu jāatzīst arī lielāku pārrobežu banku grupu loma, jo tad, kad tās tiek organizētas kā meitasuzņēmumi, kas nodrošina labāku diversifikāciju, tās ir mazāk atkarīgas no mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumus ir vieglāk nodalīt no grupas, tādējādi samazinot kaitīgās ietekmes izplatīšanās risku un palielinot stabilitāti. Eiropas starptautiskajām bankām ir izšķiroša nozīme Eiropas uzņēmumu internacionalizācijas veicināšanā.

| 4.13. | EESK aicina pienācīgi koordinēt banku savienības noteikumus par krīzes pārvaldību un noguldījumu apdrošināšanas sistēmu, no vienas puses, un LESD 107. pantā (9) paredzēto valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, no otras puses. Šādai koordinācijai būtu jānovērš juridiskās nenoteiktība un atšķirīga juridiskā attieksme pret bankām, kas atrodas visā Eiropas Savienībā. Šajā sakarā būtu pienācīgi jāņem vērā Eiropas Savienības Tiesas noteiktais princips, ka shēmas, ko finansē no privātiem fondiem, neietilpst LESD 107. panta (Tercas) darbības jomā (10). |
| --- | --- |

4.13.

EESK aicina pienācīgi koordinēt banku savienības noteikumus par krīzes pārvaldību un noguldījumu apdrošināšanas sistēmu, no vienas puses, un LESD 107. pantā (9

Tercas

10

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

1

(2)  COM(2023) 226 final, COM(2023) 227 final, COM(2023) 228 final un COM(2023) 229 final.

2

(3)  Paziņojums presei, 2023. gada 18. aprīlis, Eiropas Komisija.

3

(4)  Paziņojums presei, 2023. gada 18. aprīlis, Eiropas Komisija.

4

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz prudenciālo režīmu globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu grupām ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodoloģiju attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām” (COM(2021) 665 – 2021/0343 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 111. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Banku savienības izveides pabeigšana”
  ” (COM(2017) 592 final) (OV C 237, 6.7.2018., 46. lpp.).

5

(6)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Papildu apsvērumi par ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku” (COM(2021) 742 final) (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 75, 28.2.2023., 43. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014, lai izveidotu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu” (COM(2015) 586 final – 2015/0270 (COD)) (OV C 177, 18.5.2016., 21. lpp.).

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Iekļaujošākas un ilgtspējīgākas banku savienības veicināšana, uzlabojot kopienu banku ieguldījumu vietējā attīstībā un sociāli atbildīgas starptautiskās un Eiropas finanšu sistēmas veidošanā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 364, 28.10.2020., 14. lpp.).

8

(9)  
  OV C 115, 9.5.2008., 91. lpp.

9

(10)  Spriedums lietā C-425/19 P.

10

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/167 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/167

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārvaldītiem drošības pakalpojumiem groza Regulu (ES) 2019/881”

(COM(2023) 208 final) — 2023/0108 (COD)

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka pasākumus, kuri stiprina solidaritāti un spējas Savienībā atklāt kiberapdraudējumu un kiberincidentus, tiem sagatavoties un uz tiem reaģēt”

(COM(2023) 209 final) — 2023/0109 (COD)

(2023/C 349/25)

| Ziņotājs: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Alberto MAZZOLA |

Ziņotājs:

Dumitru FORNEA

Dumitru FORNEA

Līdzziņotājs:

Alberto MAZZOLA

Alberto MAZZOLA

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 1.6.2023. |
| --- | --- |
| | Eiropas Savienības Padome, 7.6.2023. |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, 173. panta 3. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 174/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 1.6.2023.

Eiropas Savienības Padome, 7.6.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, 173. panta 3. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

174/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai (1) un uzskata, ka koordinācija ES līmenī ir būtiska, lai novērstu pašreizējo tirgus sadrumstalotību un sekmētu ciešāku sadarbību starp ES privātā un publiskā sektora ieinteresētajām personām nolūkā uzlabot spējas kiberdraudu novēršanai un atklāšanai un reaģēšanai uz tiem. EESK iesaka priekšlikumā pievērst lielāku uzmanību subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai (1

| 1.2. | Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus kiberdrošības jomā un uzsver, ka visaptverošai reaģēšanai uz kiberincidentiem būtu jāaptver ne tikai spējas un procesi, bet arī aparatūras un programmatūras elementi. Tomēr EESK iebilst pret daudzajām regulā ierosinātajām īstenošanas pilnvarām, it īpaši tāpēc, ka kiberdrošība joprojām ir dalībvalstu prerogatīva. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus kiberdrošības jomā un uzsver, ka visaptverošai reaģēšanai uz kiberincidentiem būtu jāaptver ne tikai spējas un procesi, bet arī aparatūras un programmatūras elementi. Tomēr EESK iebilst pret daudzajām regulā ierosinātajām īstenošanas pilnvarām, it īpaši tāpēc, ka kiberdrošība joprojām ir dalībvalstu prerogatīva.

| 1.3. | Ir vajadzīga vidēja termiņa stratēģija, lai panāktu stratēģisko autonomiju svarīgākajās tehnoloģijās un kritiski svarīgās nozarēs, atbalstot ES uzņēmumus pētniecības un ražošanas iekārtu izveidē. EESK uzsver, ka ļoti svarīgi ir iepirkt tikai ES tehnoloģijas, lai valstu drošības operāciju centrus (DOC) apgādātu ar progresīvām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

1.3.

Ir vajadzīga vidēja termiņa stratēģija, lai panāktu stratēģisko autonomiju svarīgākajās tehnoloģijās un kritiski svarīgās nozarēs, atbalstot ES uzņēmumus pētniecības un ražošanas iekārtu izveidē. EESK uzsver, ka ļoti svarīgi ir iepirkt tikai ES tehnoloģijas, lai valstu drošības operāciju centrus (DOC) apgādātu ar progresīvām tehnoloģijām.

| 1.4. | EESK pauž bažas par to, ka četrus gadus pēc ES Kiberdrošības akta (2) pieņemšanas kiberdrošības shēma nav pieņemta un neviens produkts vēl nav ticis kibersertificēts. Tā iesaka kiberdrošības shēmu izstrādē iesaistīt ES nozaru aģentūras (3) un sadarbībā ar CEN, Cenelec un ETSI pieņemt obligāto ES standartu, tostarp attiecībā uz “cilvēku interneta” (IoP) ierīcēm un lietu internetu (IoT). |
| --- | --- |

1.4.

EESK pauž bažas par to, ka četrus gadus pēc ES Kiberdrošības akta (2

3

CEN

Cenelec

ETSI

IoP

IoT

| 1.5. | EESK atzīst ENISA ierosināto palielināto lomu un aicina nodrošināt norīkotu personālu un pienācīgu budžeta piešķīrumu visām papildu darbībām, lai ENISA varētu pildīt savu nozīmīgo stratēģisko lomu saskaņā ar ES kiberdrošības mērķiem. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzīst ENISA

ENISA

| 1.6. | Dalībvalstīm būtu jāpanāk konsenss par holistiskas kiberdrošības pieejas pieņemšanu, kas ietver kvalificētu personālu, konsekventi īstenotus procesus un atbilstīgas mūsdienīgas tehnoloģijas, īpašu uzsvaru liekot uz sadarbības uzlabošanu ar privāto sektoru. Būtiska nozīme ir ciešai saiknei un sadarbībai starp aizsardzības sektoru un privāto sektoru. |
| --- | --- |

1.6.

Dalībvalstīm būtu jāpanāk konsenss par holistiskas kiberdrošības pieejas pieņemšanu, kas ietver kvalificētu personālu, konsekventi īstenotus procesus un atbilstīgas mūsdienīgas tehnoloģijas, īpašu uzsvaru liekot uz sadarbības uzlabošanu ar privāto sektoru. Būtiska nozīme ir ciešai saiknei un sadarbībai starp aizsardzības sektoru un privāto sektoru.

| 1.7. | Nākotnes IT infrastruktūras tehniskajām specifikācijām būtu jānodrošina netraucēta sadarbspēja starp valstu sistēmām un ES kibervairogu. Valstu DOC arī jābūt gataviem veikt valstu kritiskās infrastruktūras stresa testus un dalīties ar rezultātiem ES kibervairoga ietvaros. |
| --- | --- |

1.7.

Nākotnes IT infrastruktūras tehniskajām specifikācijām būtu jānodrošina netraucēta sadarbspēja starp valstu sistēmām un ES kibervairogu. Valstu DOC arī jābūt gataviem veikt valstu kritiskās infrastruktūras stresa testus un dalīties ar rezultātiem ES kibervairoga ietvaros.

| 1.8. | Komiteja ierosina, ka katram konsorcija koordinējošajam DOC vajadzētu būt viena gada pilnvaru termiņam saskaņā ar vienotu rotācijas sistēmu. Mitināšanas konsorcijam piešķirtajam ES finansējumam būtu jāsedz 100 % no rīku un infrastruktūras iegādes izmaksām un 50 % no darbības izmaksām (pretstatā ierosinātajai attiecībai 75–50 %). |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja ierosina, ka katram konsorcija koordinējošajam DOC vajadzētu būt viena gada pilnvaru termiņam saskaņā ar vienotu rotācijas sistēmu. Mitināšanas konsorcijam piešķirtajam ES finansējumam būtu jāsedz 100 % no rīku un infrastruktūras iegādes izmaksām un 50 % no darbības izmaksām (pretstatā ierosinātajai attiecībai 75–50 %).

| 1.9. | Tā kā kiberdrošības jomā pēdējos gados ir palielinājies prasmju trūkums, Komiteja atzinīgi vērtē Kiberdrošības prasmju akadēmijas iniciatīvu un uzskata, ka ir vajadzīgi rādītāji, ar ko mērīt progresu kiberdrošības prasmju trūkuma mazināšanā. |
| --- | --- |

1.9.

Tā kā kiberdrošības jomā pēdējos gados ir palielinājies prasmju trūkums, Komiteja atzinīgi vērtē Kiberdrošības prasmju akadēmijas iniciatīvu un uzskata, ka ir vajadzīgi rādītāji, ar ko mērīt progresu kiberdrošības prasmju trūkuma mazināšanā.

| 1.10. | EESK norāda, ka Eiropas Komisija nav sniegusi precīzu izmaksu aplēsi attiecībā uz nepieciešamajām programmām, datu analīzes tehnoloģijām un infrastruktūras attīstības projektiem. Komiteja uzskata, ka ierosinātie finansējuma avoti ES līmenī nav pietiekami, un mudina izpētīt papildu avotus, tostarp privātā finansējuma resursu sakopošanu. |
| --- | --- |

1.10.

EESK norāda, ka Eiropas Komisija nav sniegusi precīzu izmaksu aplēsi attiecībā uz nepieciešamajām programmām, datu analīzes tehnoloģijām un infrastruktūras attīstības projektiem. Komiteja uzskata, ka ierosinātie finansējuma avoti ES līmenī nav pietiekami, un mudina izpētīt papildu avotus, tostarp privātā finansējuma resursu sakopošanu.

| 1.11. | Šķiet, ka procedūra atbalsta pieprasīšanai no ES kiberdrošības rezerves ir gausa, un tai trūkst skaidru termiņu reaģēšanai. Komiteja uzsver, ka kiberincidenta gadījumā ir nepieciešama ātra un zibenīga reakcija. |
| --- | --- |

1.11.

Šķiet, ka procedūra atbalsta pieprasīšanai no ES kiberdrošības rezerves ir gausa, un tai trūkst skaidru termiņu reaģēšanai. Komiteja uzsver, ka kiberincidenta gadījumā ir nepieciešama ātra un zibenīga reakcija.

| 1.12. | EESK aicina Eiropas Komisiju precizēt “ievērojama datu apjoma” definīciju, kas minēta šīs regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kā arī tā paša punkta c) apakšpunktā minētos “mērķrādītājus”. |
| --- | --- |

1.12.

EESK aicina Eiropas Komisiju precizēt “ievērojama datu apjoma” definīciju, kas minēta šīs regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kā arī tā paša punkta c) apakšpunktā minētos “mērķrādītājus”.

| 1.13. | Komiteja uzskata, ka ir būtiski, lai ES piedalītos pasaules mēroga diskusijās par starptautiskas kiberdrošības stratēģijas izveidi. Ļoti svarīgi ir ātri izmeklēt kiberuzbrukumus un saukt vainīgos pie atbildības, tostarp izmantojot diplomātiskos kanālus lietās, kas nav piekritīgas ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.13.

Komiteja uzskata, ka ir būtiski, lai ES piedalītos pasaules mēroga diskusijās par starptautiskas kiberdrošības stratēģijas izveidi. Ļoti svarīgi ir ātri izmeklēt kiberuzbrukumus un saukt vainīgos pie atbildības, tostarp izmantojot diplomātiskos kanālus lietās, kas nav piekritīgas ES dalībvalstīm.

| 1.14. | EESK pauž vilšanos par to, ka dokumentā ne reizi nav minēti sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un uzsver, ka, lai panāktu ciešāku sadarbību starp publiskajām un privātajām struktūrām, ir pilnībā jāiesaista ES organizēta pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

1.14.

EESK pauž vilšanos par to, ka dokumentā ne reizi nav minēti sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un uzsver, ka, lai panāktu ciešāku sadarbību starp publiskajām un privātajām struktūrām, ir pilnībā jāiesaista ES organizēta pilsoniskā sabiedrība.

| 1.15. | Komiteja ierosina sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā (nevis četrus gadus, kā to ierosinājusi Komisija), kā arī ietekmes novērtējumu, kas būtu jāpievieno saistībā ar šo regulu. EESK uzstāj, ka ir jāīsteno gan precīzi izpildes pasākumi, kas vērsti uz rezultātu sasniegšanu, gan galvenie darbības rādītāji (GDR) rezultātu novērtēšanai. |
| --- | --- |

1.15.

Komiteja ierosina sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā (nevis četrus gadus, kā to ierosinājusi Komisija), kā arī ietekmes novērtējumu, kas būtu jāpievieno saistībā ar šo regulu. EESK uzstāj, ka ir jāīsteno gan precīzi izpildes pasākumi, kas vērsti uz rezultātu sasniegšanu, gan galvenie darbības rādītāji (GDR) rezultātu novērtēšanai.

2.   Ievada piezīmes

Ievada piezīmes

| 2.1. | Pastāvīgās izmaiņas, anonimitāte un robežu trūkums kibertelpā rada gan iespējas, gan riskus informācijas sabiedrības darbībai individuālā, valstu un starptautiskajā līmenī. |
| --- | --- |

2.1.

Pastāvīgās izmaiņas, anonimitāte un robežu trūkums kibertelpā rada gan iespējas, gan riskus informācijas sabiedrības darbībai individuālā, valstu un starptautiskajā līmenī.

| 2.2. | Tā kā pastāv acīmredzams potenciāls risks, ka kiberincidentu sekas varētu strauji izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām, ES saskaras ar pieaugošiem kiberdrošības riskiem un sarežģītu apdraudējumu ainu. ES koordinācija ir būtiska, lai pārvarētu pašreizējo sadrumstalotību un veicinātu ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.2.

Tā kā pastāv acīmredzams potenciāls risks, ka kiberincidentu sekas varētu strauji izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām, ES saskaras ar pieaugošiem kiberdrošības riskiem un sarežģītu apdraudējumu ainu. ES koordinācija ir būtiska, lai pārvarētu pašreizējo sadrumstalotību un veicinātu ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm.

| 2.3. | ES vienotajam tirgum ir vajadzīga viendabīga kiberdrošības noteikumu interpretācija un īstenošana, pat ja dažādām nozarēm to darbības veida dēļ būtu jāparedz atšķirīgas pieejas. |
| --- | --- |

2.3.

ES vienotajam tirgum ir vajadzīga viendabīga kiberdrošības noteikumu interpretācija un īstenošana, pat ja dažādām nozarēm to darbības veida dēļ būtu jāparedz atšķirīgas pieejas.

| 2.4. | Lai ātri un efektīvi reaģētu uz jebkuru kiberdrošības incidentu, ir ļoti svarīgi izveidot ātru sistēmu informācijas apmaiņai starp visām nozīmīgajām ieinteresētajām personām valstu un ES līmenī. Tas savukārt nozīmē, ka ir vajadzīga skaidra izpratne par katras puses lomu un pienākumiem. |
| --- | --- |

2.4.

Lai ātri un efektīvi reaģētu uz jebkuru kiberdrošības incidentu, ir ļoti svarīgi izveidot ātru sistēmu informācijas apmaiņai starp visām nozīmīgajām ieinteresētajām personām valstu un ES līmenī. Tas savukārt nozīmē, ka ir vajadzīga skaidra izpratne par katras puses lomu un pienākumiem.

| 2.5. | Komiteja atzīst Eiropas Komisijas centienus kiberdrošības jomā un atzinīgi vērtē lielo skaitu paziņojumu un priekšlikumu, kas vērsti uz spēcīgāka ES satvara veidošanu, ciešāku sadarbību, noturību un atturēšanas veidošanu. Eiropai ir vajadzīgas mūsdienīgas kibertehnoloģijas ar spēcīgu saikni starp aizsardzību un privāto sektoru, lai mobilizētu aizsardzības budžetus un veidotu kiberproduktus gan militāram, gan civilam lietojumam. Komiteja uzsver, ka reaģēšanai kiberincidentu gadījumā ir jāaptver ne tikai spējas un procesi, bet arī aparatūras un programmatūras aspekti. |
| --- | --- |

2.5.

Komiteja atzīst Eiropas Komisijas centienus kiberdrošības jomā un atzinīgi vērtē lielo skaitu paziņojumu un priekšlikumu, kas vērsti uz spēcīgāka ES satvara veidošanu, ciešāku sadarbību, noturību un atturēšanas veidošanu. Eiropai ir vajadzīgas mūsdienīgas kibertehnoloģijas ar spēcīgu saikni starp aizsardzību un privāto sektoru, lai mobilizētu aizsardzības budžetus un veidotu kiberproduktus gan militāram, gan civilam lietojumam. Komiteja uzsver, ka reaģēšanai kiberincidentu gadījumā ir jāaptver ne tikai spējas un procesi, bet arī aparatūras un programmatūras aspekti.

| 2.6. | Ar šo priekšlikumu regulai tiek īstenota arī ES kiberdrošības stratēģija, kas pieņemta 2020. gada decembrī un kurā paziņots par Eiropas kibervairoga izveidi, lai stiprinātu kiberdrošības draudu atklāšanas un informācijas apmaiņas spējas visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.6.

Ar šo priekšlikumu regulai tiek īstenota arī ES kiberdrošības stratēģija, kas pieņemta 2020. gada decembrī un kurā paziņots par Eiropas kibervairoga izveidi, lai stiprinātu kiberdrošības draudu atklāšanas un informācijas apmaiņas spējas visā Eiropas Savienībā.

| 2.7. | Saistībā ar Eiropas kibervairoga attīstību Eiropas Komisija ierosina ciešā sadarbībā ar Augsto pārstāvi turpmāku pakāpenisku sadarbību ar tīkliem un platformām, kuras kiberaizsardzības kopienā atbild par informācijas koplietošanu. |
| --- | --- |

2.7.

Saistībā ar Eiropas kibervairoga attīstību Eiropas Komisija ierosina ciešā sadarbībā ar Augsto pārstāvi turpmāku pakāpenisku sadarbību ar tīkliem un platformām, kuras kiberaizsardzības kopienā atbild par informācijas koplietošanu.

| 2.8. | Krievijas militārā agresija pret Ukrainu ir parādījusi, kā ofensīvas kiberoperācijas var tikt īstenotas kā būtisks hibrīdtaktikas elements, kas ietver piespiešanu, destabilizāciju un ekonomikas traucējumus. |
| --- | --- |

2.8.

Krievijas militārā agresija pret Ukrainu ir parādījusi, kā ofensīvas kiberoperācijas var tikt īstenotas kā būtisks hibrīdtaktikas elements, kas ietver piespiešanu, destabilizāciju un ekonomikas traucējumus.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē ierosināto regulu, kuras mērķis ir novērst pašreizējo tirgus sadrumstalotību un paātrināt sadarbību starp Eiropas privātā un publiskā sektora ieinteresētajām personām, lai labāk novērstu un atklātu kiberdraudus un reaģētu uz tiem. Kad tas būs īstenots, tas varēs palīdzēt uzlabot Eiropas sistēmu noturību. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē ierosināto regulu, kuras mērķis ir novērst pašreizējo tirgus sadrumstalotību un paātrināt sadarbību starp Eiropas privātā un publiskā sektora ieinteresētajām personām, lai labāk novērstu un atklātu kiberdraudus un reaģētu uz tiem. Kad tas būs īstenots, tas varēs palīdzēt uzlabot Eiropas sistēmu noturību.

| 3.2. | Tomēr jānorāda, ka priekšlikumā par Kopēju kibervienību (4) tika uzsvērti tie paši mērķi, kas izklāstīti šajā priekšlikumā, proti, ES kibersistēmu ciešāka sadarbība, gatavība un noturība. Lai gan bija paredzēts, ka Kibervienība sāks darboties līdz 2022. gada beigām, Komisijas priekšlikumā tā nav minēta ne reizi. |
| --- | --- |

3.2.

Tomēr jānorāda, ka priekšlikumā par Kopēju kibervienību (4

| 3.3. | Neviena atsevišķa tehnoloģija vai rīks nevar nodrošināt pilnīgu aizsardzību pret kiberdraudiem. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāvienojas par holistisku pieeju drošībai, kas ietver kvalificētu personālu, konsekventi piemērojamus procesus un piemērotas mūsdienīgas tehnoloģijas. Īpaša uzmanība jāpievērš labākai sadarbībai ar privāto sektoru. |
| --- | --- |

3.3.

Neviena atsevišķa tehnoloģija vai rīks nevar nodrošināt pilnīgu aizsardzību pret kiberdraudiem. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāvienojas par holistisku pieeju drošībai, kas ietver kvalificētu personālu, konsekventi piemērojamus procesus un piemērotas mūsdienīgas tehnoloģijas. Īpaša uzmanība jāpievērš labākai sadarbībai ar privāto sektoru.

| 3.4. | EESK pauž vilšanos par to, ka dokumentā ne reizi nav minēti sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Ciešāku sadarbību starp publiskajām un privātajām organizācijām nevar panākt bez ES organizētas pilsoniskās sabiedrības pilnīgas iesaistes. |
| --- | --- |

3.4.

EESK pauž vilšanos par to, ka dokumentā ne reizi nav minēti sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Ciešāku sadarbību starp publiskajām un privātajām organizācijām nevar panākt bez ES organizētas pilsoniskās sabiedrības pilnīgas iesaistes.

| 3.5. | Eiropas Savienībai būtu jāpieņem vidēja termiņa stratēģija, lai panāktu stratēģisko autonomiju svarīgākajās tehnoloģijās un kritiski svarīgās nozarēs, un EESK iesaka atbalstīt ES uzņēmumus pētniecības un ražošanas iekārtu izveidē, lai atbalstītu autonomu kiberekosistēmu. EESK jau ir ierosinājusi, ka “Eiropas Savienībai ir jāsamazina atkarība no trešo valstu tehnoloģiju gigantiem, divkāršojot centienus, lai izveidotu drošu, iekļaujošu un vērtībās balstītu digitālo ekonomiku” (5). |
| --- | --- |

3.5.

Eiropas Savienībai būtu jāpieņem vidēja termiņa stratēģija, lai panāktu stratēģisko autonomiju svarīgākajās tehnoloģijās un kritiski svarīgās nozarēs, un EESK iesaka atbalstīt ES uzņēmumus pētniecības un ražošanas iekārtu izveidē, lai atbalstītu autonomu kiberekosistēmu. EESK jau ir ierosinājusi, ka “Eiropas Savienībai ir jāsamazina atkarība no trešo valstu tehnoloģiju gigantiem, divkāršojot centienus, lai izveidotu drošu, iekļaujošu un vērtībās balstītu digitālo ekonomiku” (5

| 3.6. | Ļoti atzinīgi vērtējams ir priekšlikums izveidot Eiropas kibervairogu, ko veidos valstu un pārrobežu drošības operāciju centri (DOC) un kas būs aprīkots ar modernām tehnoloģijām. Lai nodrošinātu visas piegādes ķēdes noturību, DOC risinājumiem ir ne tikai jāaizsargā iekšējie organizatoriskie resursi, bet arī jāveicina droša apmaiņa un plašāka sadarbība ekosistēmā. Nākotnes IT infrastruktūras tehniskajām specifikācijām jānodrošina netraucēta sadarbspēja starp valstu sistēmām un ES kibervairogu. |
| --- | --- |

3.6.

Ļoti atzinīgi vērtējams ir priekšlikums izveidot Eiropas kibervairogu, ko veidos valstu un pārrobežu drošības operāciju centri (DOC) un kas būs aprīkots ar modernām tehnoloģijām. Lai nodrošinātu visas piegādes ķēdes noturību, DOC risinājumiem ir ne tikai jāaizsargā iekšējie organizatoriskie resursi, bet arī jāveicina droša apmaiņa un plašāka sadarbība ekosistēmā. Nākotnes IT infrastruktūras tehniskajām specifikācijām jānodrošina netraucēta sadarbspēja starp valstu sistēmām un ES kibervairogu.

| 3.7. | EESK uzsver, ka ļoti svarīgi ir iepirkt tikai Eiropā bāzētas tehnoloģijas, lai ES kiberdrošības vairoga dalībniekus apgādātu ar mūsdienīgām tehnoloģijām. ES nevar atļauties uzņemties risku iegādāties kritiski svarīgas kibertehnoloģijas no ārvalstu uzņēmumiem, un “ES stratēģiskajās interesēs ir nodrošināt, ka Savienība saglabā un attīsta būtiskās spējas, lai aizsargātu savu digitālo ekonomiku, sabiedrību un demokrātiju, panāktu pilnīgu digitālo suverenitāti, kas ir vienīgais veids, kā aizsargāt kritiskās tehnoloģijas un sniegt efektīvus svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus” (6). |
| --- | --- |

3.7.

EESK uzsver, ka ļoti svarīgi ir iepirkt tikai Eiropā bāzētas tehnoloģijas, lai ES kiberdrošības vairoga dalībniekus apgādātu ar mūsdienīgām tehnoloģijām. ES nevar atļauties uzņemties risku iegādāties kritiski svarīgas kibertehnoloģijas no ārvalstu uzņēmumiem, un “ES stratēģiskajās interesēs ir nodrošināt, ka Savienība saglabā un attīsta būtiskās spējas, lai aizsargātu savu digitālo ekonomiku, sabiedrību un demokrātiju, panāktu pilnīgu digitālo suverenitāti, kas ir vienīgais veids, kā aizsargāt kritiskās tehnoloģijas un sniegt efektīvus svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus” (6

| 3.8. | Komiteja uzskata, ka ierosinātā valstu DOC vajadzībām paredzētā aprīkojuma iepirkuma finansējuma proporcionālā attiecība (50 % no valsts finansējuma un 50 % no ES finansējuma) ir atbilstoša, nodrošinot valstu un ES līdzekļu vienādu līdzsvaru. Ir vajadzīgi kopīgi centieni, lai nodrošinātu pienācīgu augsto tehnoloģiju aprīkojumu un koordinētu DOC tīkla darbību. |
| --- | --- |

3.8.

Komiteja uzskata, ka ierosinātā valstu DOC vajadzībām paredzētā aprīkojuma iepirkuma finansējuma proporcionālā attiecība (50 % no valsts finansējuma un 50 % no ES finansējuma) ir atbilstoša, nodrošinot valstu un ES līdzekļu vienādu līdzsvaru. Ir vajadzīgi kopīgi centieni, lai nodrošinātu pienācīgu augsto tehnoloģiju aprīkojumu un koordinētu DOC tīkla darbību.

| 3.9. | Valstu DOC ir jākoncentrējas uz visaptverošu drošības novērtējumu un testēšanas protokolu izveidi un periodiski jāveic novērtējumi. Lai novērtētu un uzlabotu noturību pret iespējamiem kiberuzbrukumiem, tiem vajadzētu būt arī gataviem veikt valsts kritiskās infrastruktūras stresa testus. Rezultāti ir jākopīgo Eiropas kibervairogā, un ir vajadzīgi kopīgi centieni, lai novērtētu esošās problēmas, atjauninātu norādījumus par ziņošanas jautājumiem un efektīvi risinātu problēmas. |
| --- | --- |

3.9.

Valstu DOC ir jākoncentrējas uz visaptverošu drošības novērtējumu un testēšanas protokolu izveidi un periodiski jāveic novērtējumi. Lai novērtētu un uzlabotu noturību pret iespējamiem kiberuzbrukumiem, tiem vajadzētu būt arī gataviem veikt valsts kritiskās infrastruktūras stresa testus. Rezultāti ir jākopīgo Eiropas kibervairogā, un ir vajadzīgi kopīgi centieni, lai novērtētu esošās problēmas, atjauninātu norādījumus par ziņošanas jautājumiem un efektīvi risinātu problēmas.

| 3.10. | EESK pauž bažas par to, ka četru gadu laikā pēc ES Kiberdrošības akta pieņemšanas Eiropas Komisija ar īstenošanas aktiem nav pieņēmusi kiberdrošības shēmu un vēl nav kibersertificēts neviens produkts. ES nozaru aģentūras būtu jāiesaista ES kiberdrošības shēmu izstrādes procesā, un sadarbībā ar CEN, Cenelec un ETSI būtu jāpieņem obligātais Eiropas standarts, tostarp attiecībā uz cilvēku interneta ierīcēm un lietu internetu. |
| --- | --- |

3.10.

EESK pauž bažas par to, ka četru gadu laikā pēc ES Kiberdrošības akta pieņemšanas Eiropas Komisija ar īstenošanas aktiem nav pieņēmusi kiberdrošības shēmu un vēl nav kibersertificēts neviens produkts. ES nozaru aģentūras būtu jāiesaista ES kiberdrošības shēmu izstrādes procesā, un sadarbībā ar CEN

Cenelec

ETSI

| 3.11. | Datorzinātne un kiberdrošība ir jāiekļauj pamatskolu un vidusskolu mācību programmās visās dalībvalstīs. Tā kā pēdējos gados ir palielinājies prasmju trūkums kiberdrošības jomā, Komiteja uzskata, ka ir jāapsver iespējamie stimuli šīs iniciatīvas atbalstam. Komiteja atzinīgi vērtē Kiberdrošības prasmju akadēmijas iniciatīvu un uzskata, ka ir vajadzīgi rādītāji, ar ko mērīt progresu kiberdrošības prasmju trūkuma mazināšanā. |
| --- | --- |

3.11.

Datorzinātne un kiberdrošība ir jāiekļauj pamatskolu un vidusskolu mācību programmās visās dalībvalstīs. Tā kā pēdējos gados ir palielinājies prasmju trūkums kiberdrošības jomā, Komiteja uzskata, ka ir jāapsver iespējamie stimuli šīs iniciatīvas atbalstam. Komiteja atzinīgi vērtē Kiberdrošības prasmju akadēmijas iniciatīvu un uzskata, ka ir vajadzīgi rādītāji, ar ko mērīt progresu kiberdrošības prasmju trūkuma mazināšanā.

| 3.12. | Pasaules digitālā ekonomika saskarsies ar arvien pieaugošiem kiberuzbrukumu draudiem, ja vien netiks pastiprināta starptautiskā sadarbība starp valstīm, nozari un ekspertiem, lai izstrādātu kopīgas definīcijas un risinājumus kiberdrošības jomā. Starptautiskā sadarbība ir būtiska, lai izprastu kiberriskus un globālo kiberuzbrukumu mainīgo raksturu, tādējādi nodrošinot gatavību tos novērst. Eiropas Savienībai ir jāiesaistās globālās diskusijās par starptautiskas kiberdrošības stratēģijas izveidi, īstenojot kopīgus starptautiskus centienus un ciešāku sadarbību. |
| --- | --- |

3.12.

Pasaules digitālā ekonomika saskarsies ar arvien pieaugošiem kiberuzbrukumu draudiem, ja vien netiks pastiprināta starptautiskā sadarbība starp valstīm, nozari un ekspertiem, lai izstrādātu kopīgas definīcijas un risinājumus kiberdrošības jomā. Starptautiskā sadarbība ir būtiska, lai izprastu kiberriskus un globālo kiberuzbrukumu mainīgo raksturu, tādējādi nodrošinot gatavību tos novērst. Eiropas Savienībai ir jāiesaistās globālās diskusijās par starptautiskas kiberdrošības stratēģijas izveidi, īstenojot kopīgus starptautiskus centienus un ciešāku sadarbību.

| 3.13. | Lai nodrošinātu efektīvu atturēšanu, būtiski ir uzlabot ES tiesībaizsardzības reakciju, koncentrējoties uz kibernoziedznieku atklāšanu, izsekojamību un saukšanu pie atbildības. Ļoti svarīgi ir nekavējoties izmeklēt kiberuzbrukumus un saukt vainīgos pie atbildības, tostarp izmantojot diplomātiskus līdzekļus lietās, kas nav piekritīgas ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.13.

Lai nodrošinātu efektīvu atturēšanu, būtiski ir uzlabot ES tiesībaizsardzības reakciju, koncentrējoties uz kibernoziedznieku atklāšanu, izsekojamību un saukšanu pie atbildības. Ļoti svarīgi ir nekavējoties izmeklēt kiberuzbrukumus un saukt vainīgos pie atbildības, tostarp izmantojot diplomātiskus līdzekļus lietās, kas nav piekritīgas ES dalībvalstīm.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK norāda, ka pastāv viedokļu atšķirības attiecībā uz centralizētāku rīcību ES līmenī un dalībvalstu pilnvarām un jurisdikciju, un apšauba galīgo vienošanos par šo priekšlikumu, it īpaši tāpēc, ka dalībvalstis Padomes 2021. gada secinājumos (7) ir skaidri norādījušas, ka tās ir atbildīgas par reaģēšanu uz būtiskiem kiberdrošības incidentiem un krīzēm, kas skar attiecīgās valstis. |
| --- | --- |

4.1.

EESK norāda, ka pastāv viedokļu atšķirības attiecībā uz centralizētāku rīcību ES līmenī un dalībvalstu pilnvarām un jurisdikciju, un apšauba galīgo vienošanos par šo priekšlikumu, it īpaši tāpēc, ka dalībvalstis Padomes 2021. gada secinājumos (7

| 4.2. | EESK atzinīgi vērtē ENISA lomas palielināšanu un ierosinātos papildu pienākumus pēc regulas pieņemšanas. Komiteja tomēr norāda, ka jebkurām ENISA papildu darbībām ir vajadzīgs īpašs personāls, kas norīkots šo uzdevumu veikšanai, un tam jāpiešķir atbilstošs budžets. Ja šis jautājums netiks atrisināts, ENISA svarīgo stratēģisko lomu nevarēs īstenot saskaņā ar ES mērķiem kiberdrošības jomā. |
| --- | --- |

4.2.

EESK atzinīgi vērtē ENISA

ENISA

ENISA

| 4.3. | EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums nesniedz skaidrību par to, vai valsts DOC var būt vairāk nekā viena pārrobežu DOC sastāvdaļa. Turklāt nav arī skaidrs, vai valstu DOC grupēšana notiks saskaņā ar ģeogrāfiskiem kritērijiem vai vienkārši pamatojoties uz dalībvalstu brīvu gribu. |
| --- | --- |

4.3.

EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums nesniedz skaidrību par to, vai valsts DOC var būt vairāk nekā viena pārrobežu DOC sastāvdaļa. Turklāt nav arī skaidrs, vai valstu DOC grupēšana notiks saskaņā ar ģeogrāfiskiem kritērijiem vai vienkārši pamatojoties uz dalībvalstu brīvu gribu.

| 4.4. | EESK lūdz precizēt, ko šīs regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā nozīmē “ievērojams datu apjoms” un uz kādiem “mērķrādītājiem” Komisija atsaucas tā paša punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

4.4.

EESK lūdz precizēt, ko šīs regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā nozīmē “ievērojams datu apjoms” un uz kādiem “mērķrādītājiem” Komisija atsaucas tā paša punkta c) apakšpunktā.

| 4.5. | Ja dalībvalstis pieņemtu priekšlikumu par pārrobežu DOC, un lai nodrošinātu nacionālo DOC pilnīgu iesaisti un dalītu pārvaldību ar pārrobežu DOC, katra konsorcija koordinējošajam DOC vajadzētu būt viena gada pilnvarām, un visiem DOC būtu iespēja koordinēt vadību rotācijas sistēmā. |
| --- | --- |

4.5.

Ja dalībvalstis pieņemtu priekšlikumu par pārrobežu DOC, un lai nodrošinātu nacionālo DOC pilnīgu iesaisti un dalītu pārvaldību ar pārrobežu DOC, katra konsorcija koordinējošajam DOC vajadzētu būt viena gada pilnvarām, un visiem DOC būtu iespēja koordinēt vadību rotācijas sistēmā.

| 4.6. | Komiteja uzskata, ka Mitināšanas konsorcijam piešķirtajam ES finansējumam vajadzētu būt 100 % no rīku un infrastruktūras iegādes izmaksām un 50 % no darbības izmaksām (salīdzinājumā ar priekšlikumā minētajiem 75 %–50 %), lai palīdzētu ātrāk izveidot konsorcijus. Būtu jāgarantē iepirkumu koordinācija. |
| --- | --- |

4.6.

Komiteja uzskata, ka Mitināšanas konsorcijam piešķirtajam ES finansējumam vajadzētu būt 100 % no rīku un infrastruktūras iegādes izmaksām un 50 % no darbības izmaksām (salīdzinājumā ar priekšlikumā minētajiem 75 %–50 %), lai palīdzētu ātrāk izveidot konsorcijus. Būtu jāgarantē iepirkumu koordinācija.

| 4.7. | Komiteja uzskata, ka ES kibervairoga efektivitātei, palīdzot dalībvalstīm sagatavoties kiberincidentiem un reaģēt uz tiem, ir vajadzīgi īpaši izpildes pasākumi, kas vērsti uz taustāmu rezultātu sasniegšanu, un galvenie snieguma rādītāji rezultātu novērtēšanai. EESK iesaka sistemātiski reģistrēt kiberdrošības pārkāpumus un šo informāciju darīt pieejamu likumīgajām ieinteresētajām personām. Tas ļaus novērtēt, īstenot piemērotus preventīvus pasākumus un aizsargāt pret iespējamiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

4.7.

Komiteja uzskata, ka ES kibervairoga efektivitātei, palīdzot dalībvalstīm sagatavoties kiberincidentiem un reaģēt uz tiem, ir vajadzīgi īpaši izpildes pasākumi, kas vērsti uz taustāmu rezultātu sasniegšanu, un galvenie snieguma rādītāji rezultātu novērtēšanai. EESK iesaka sistemātiski reģistrēt kiberdrošības pārkāpumus un šo informāciju darīt pieejamu likumīgajām ieinteresētajām personām. Tas ļaus novērtēt, īstenot piemērotus preventīvus pasākumus un aizsargāt pret iespējamiem zaudējumiem.

| 4.8. | EESK atzinīgi vērtē un atbalsta priekšlikumu ļaut dalībvalstīm, kuras sniedz palīdzību, iesniegt lūgumus segt izmaksas, kas saistītas ar ekspertu vienību nosūtīšanu savstarpējai palīdzībai. Kaut gan savstarpējās palīdzības process būtu jāatbalsta, solidaritātes mehānisms būtu pienācīgi un pakāpeniski jātestē, lai pirms tā pilnīgas ieviešanas pierādītu tā efektivitāti. |
| --- | --- |

4.8.

EESK atzinīgi vērtē un atbalsta priekšlikumu ļaut dalībvalstīm, kuras sniedz palīdzību, iesniegt lūgumus segt izmaksas, kas saistītas ar ekspertu vienību nosūtīšanu savstarpējai palīdzībai. Kaut gan savstarpējās palīdzības process būtu jāatbalsta, solidaritātes mehānisms būtu pienācīgi un pakāpeniski jātestē, lai pirms tā pilnīgas ieviešanas pierādītu tā efektivitāti.

| 4.9. | Komiteja pauž bažas saistībā ar to, ka arvien vairāk starptautisku guru mākslīgā intelekta tehnoloģiju jomā (Elon Musk, Geoffrey Hinton u. c.) brīdina par eksistenciālo apdraudējumu, ko rada MI izstrāde neregulētā vidē. Mākslīgā intelekta regulējumam ir jābūt tālejošākam nekā Mākslīgā intelekta aktam (8), un EESK aicina atbildīgi izmantot MI tehnoloģijas visos ES projektos, tostarp kiberdrošībā. Nekavējoties ir vajadzīgas turpmākas diskusijas un uzlabots tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

4.9.

Komiteja pauž bažas saistībā ar to, ka arvien vairāk starptautisku guru mākslīgā intelekta tehnoloģiju jomā (Elon Musk

Geoffrey Hinton

8

| 4.10. | EESK jau ir norādījusi, ka “Eiropas Savienībai būtu jāieņem stingra nostāja pret jebkāda veida iedzīvotāju sociālās vērtēšanas sistēmu. EESK skaidri norāda, ka patiesa demokrātija nevar pastāvēt bez iedarbīgas persondatu aizsardzības” (9). Cilvēktiesību un pilsoņu tiesību uz privātumu aizsardzība arī turpmāk jānodrošina kā būtiski noteikumi, izstrādājot uzlabotas kiberdrošības sistēmas visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.10.

EESK jau ir norādījusi, ka “Eiropas Savienībai būtu jāieņem stingra nostāja pret jebkāda veida iedzīvotāju sociālās vērtēšanas sistēmu. EESK skaidri norāda, ka patiesa demokrātija nevar pastāvēt bez iedarbīgas persondatu aizsardzības” (9

| 4.11. | Eiropiešiem ir svarīga loma attiecīgo iestāžu informēšanā par kiberdraudiem. EESK uzskata, ka svarīgi ir nodrošināt pienācīgus saziņas kanālus komunikācijai ar sabiedrību un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un aicina izveidot īpašu platformu attiecīgu kiberdraudu izlūkošanas datu saņemšanai. Lai radītu rīkus mijiedarbībai ar sabiedrību, Komiteja aicina rīkot informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņas nolūkā popularizēt jau pieejamos rīkus. |
| --- | --- |

4.11.

Eiropiešiem ir svarīga loma attiecīgo iestāžu informēšanā par kiberdraudiem. EESK uzskata, ka svarīgi ir nodrošināt pienācīgus saziņas kanālus komunikācijai ar sabiedrību un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un aicina izveidot īpašu platformu attiecīgu kiberdraudu izlūkošanas datu saņemšanai. Lai radītu rīkus mijiedarbībai ar sabiedrību, Komiteja aicina rīkot informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņas nolūkā popularizēt jau pieejamos rīkus.

| 4.12. | Eiropas Savienībai un NATO būtu jāsadarbojas, lai saskaņotu kiberdrošību un citus tehniskos standartus aizsardzības nozarē nolūkā samazināt administratīvus šķēršļus un birokrātiju. Turklāt Eiropas Savienībai un NATO būtu jāsadarbojas iepirkuma standartu jomā un kopīgi jāizveido efektīvs un pārredzams iepirkuma regulējums, kas ļautu uzņēmumiem, it īpaši MVU, piedalīties publiskā iepirkuma konkursos un godīgi konkurēt. |
| --- | --- |

4.12.

Eiropas Savienībai un NATO būtu jāsadarbojas, lai saskaņotu kiberdrošību un citus tehniskos standartus aizsardzības nozarē nolūkā samazināt administratīvus šķēršļus un birokrātiju. Turklāt Eiropas Savienībai un NATO būtu jāsadarbojas iepirkuma standartu jomā un kopīgi jāizveido efektīvs un pārredzams iepirkuma regulējums, kas ļautu uzņēmumiem, it īpaši MVU, piedalīties publiskā iepirkuma konkursos un godīgi konkurēt.

| 4.13. | EESK uzskata, ka ierosinātie ES līmenī pieejamie finansējuma avoti ir nepietiekami, un aicina meklēt papildu avotus, tostarp privātā finansējuma resursu sakopošanu. Komiteja norāda, ka Komisija nav piedāvājusi konkrētu aplēsi par nepieciešamo MI programmu, datu analīzes tehnoloģiju un infrastruktūras attīstības projektu izmaksām visās dalībvalstīs un ES līmenī, kas būs nepieciešama šajā regulā izklāstīto darbību īstenošanai. |
| --- | --- |

4.13.

EESK uzskata, ka ierosinātie ES līmenī pieejamie finansējuma avoti ir nepietiekami, un aicina meklēt papildu avotus, tostarp privātā finansējuma resursu sakopošanu. Komiteja norāda, ka Komisija nav piedāvājusi konkrētu aplēsi par nepieciešamo MI programmu, datu analīzes tehnoloģiju un infrastruktūras attīstības projektu izmaksām visās dalībvalstīs un ES līmenī, kas būs nepieciešama šajā regulā izklāstīto darbību īstenošanai.

| 4.14. | Komisija ierosina tai piešķirt īstenošanas pilnvaras, lai izveidotu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, tostarp precizējot sadarbspējas nosacījumus starp pārrobežu DOC, nosakot procesuālo kārtību informācijas apmaiņai kiberdrošības incidentu laikā un definējot tehniskās prasības Eiropas kibervairoga drošībai utt. EESK uzskata, ka visus šos jautājumus vajadzēja precizēt pirms šā regulas priekšlikuma un iekļaut tajā, jo kiberdrošība joprojām ir dalībvalstu prerogatīva, un pārāk lielu pilnvaru piešķiršana Komisijai varētu radīt nevajadzīgu spriedzi, apejot ES demokrātisko sistēmu. |
| --- | --- |

4.14.

Komisija ierosina tai piešķirt īstenošanas pilnvaras, lai izveidotu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, tostarp precizējot sadarbspējas nosacījumus starp pārrobežu DOC, nosakot procesuālo kārtību informācijas apmaiņai kiberdrošības incidentu laikā un definējot tehniskās prasības Eiropas kibervairoga drošībai utt. EESK uzskata, ka visus šos jautājumus vajadzēja precizēt pirms šā regulas priekšlikuma un iekļaut tajā, jo kiberdrošība joprojām ir dalībvalstu prerogatīva, un pārāk lielu pilnvaru piešķiršana Komisijai varētu radīt nevajadzīgu spriedzi, apejot ES demokrātisko sistēmu.

| 4.15. | Kiberdrošības aktā ir iekļauts industriāls komponents, kura mērķis ir izveidot vienotu tirgu kiberdrošības risinājumiem, izveidojot kiberdrošības rezervi. Tomēr procedūra atbalsta pieprasīšanai no ES kiberdrošības rezerves šķiet ļoti lēna, un tai trūkst skaidru reaģēšanas termiņu. Komiteja uzsver, ka kiberincidenta gadījumā ir nepieciešama zibenīgi ātra reakcija, ko šī garā procedūra noteikti nenodrošinās. |
| --- | --- |

4.15.

Kiberdrošības aktā ir iekļauts industriāls komponents, kura mērķis ir izveidot vienotu tirgu kiberdrošības risinājumiem, izveidojot kiberdrošības rezervi. Tomēr procedūra atbalsta pieprasīšanai no ES kiberdrošības rezerves šķiet ļoti lēna, un tai trūkst skaidru reaģēšanas termiņu. Komiteja uzsver, ka kiberincidenta gadījumā ir nepieciešama zibenīgi ātra reakcija, ko šī garā procedūra noteikti nenodrošinās.

| 4.16. | Eiropas Komisija ir paskaidrojusi, ka priekšlikuma steidzamības dēļ ietekmes novērtējums netika veikts. Komisija ir arī ierosinājusi iesniegt rūpīgu ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei četrus gadus pēc regulas stāšanās spēkā. Ņemot vērā straujo attīstību kiberdrošības jomā, EESK uzskata, ka ziņojums būtu jāiesniedz divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā, kopā ar ietekmes novērtējumu, kas šajā regulā nav iekļauts. Turklāt Komiteja stingri iesaka priekšlikumā pievērst lielāku uzmanību subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai saskaņā ar LES 4. panta 2. punktu. Tas ir svarīgi, lai novērstu spriedzi starp centralizētu ES rīcību un dalībvalstu pilnvarām un jurisdikciju. |
| --- | --- |

4.16.

Eiropas Komisija ir paskaidrojusi, ka priekšlikuma steidzamības dēļ ietekmes novērtējums netika veikts. Komisija ir arī ierosinājusi iesniegt rūpīgu ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei četrus gadus pēc regulas stāšanās spēkā. Ņemot vērā straujo attīstību kiberdrošības jomā, EESK uzskata, ka ziņojums būtu jāiesniedz divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā, kopā ar ietekmes novērtējumu, kas šajā regulā nav iekļauts. Turklāt Komiteja stingri iesaka priekšlikumā pievērst lielāku uzmanību subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai saskaņā ar LES 4. panta 2. punktu. Tas ir svarīgi, lai novērstu spriedzi starp centralizētu ES rīcību un dalībvalstu pilnvarām un jurisdikciju.

| 4.17. | Visbeidzot, EESK uzsver, ka svarīgi ir integrēt kiberdrošības apsvērumus visās ES rīcībpolitikās. |
| --- | --- |

4.17.

Visbeidzot, EESK uzsver, ka svarīgi ir integrēt kiberdrošības apsvērumus visās ES rīcībpolitikās.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Priekšlikums regulai, kas nosaka pasākumus, kuri stiprina solidaritāti un spējas Savienībā atklāt kiberapdraudējumu un kiberincidentus, tiem sagatavoties un uz tiem reaģēt.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/881 (2019. gada 17. aprīlis) par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013 (Kiberdrošības akts) (OV L 151, 7.6.2019., 15. lpp.).

2

ENISA

(3)  
  EASA, ERA, EMA u. c.

3

EASA, ERA, EMA

(4)  Komisija ierosina izveidot Kopēju kibervienību, lai pastiprinātu reaģēšanu uz plašapmēra drošības incidentiem.

4

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitālā suverenitāte – Eiropas Savienības digitalizācijas un izaugsmes stūrakmens” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 75, 28.2.2023., 8. lpp.).

5

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES kiberaizsardzības politika” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 293, 18.8.2023., 21. lpp.).

6

(7)  Padomes 2021. gada 19. oktobra secinājumi par kopējās kibervienības iniciatīvas potenciāla izpēti.

7

(8)  Mākslīgā intelekta akts.

8

(9)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES kiberaizsardzības politika” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 293, 18.8.2023., 21. lpp.).

9

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/173 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/173

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Apputeksnētāju iniciatīvas pārskatīšana. Jaunais kurss attiecībā uz apputeksnētājiem”
  ”

(COM(2023) 35 final)

(2023/C 349/26)

| Ziņotāja: | Jarmila DUBRAVSKÁ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Veselin MITOV |

Ziņotāja:

Jarmila DUBRAVSKÁ

Jarmila DUBRAVSKÁ

Līdzziņotājs:

Veselin MITOV

Veselin MITOV

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 24.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants. |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 28.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 13.7.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 580 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 182/0/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 24.1.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Atbildīgā specializēta nodaļa

Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

28.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

182/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Komisijas vērienīgo paziņojumu (1) kā reakciju uz savvaļas apputeksnētāju iznīkšanas tendenci Eiropas Savienībā. Tomēr Komiteja uzskata, ka piecus gadus pēc sākotnējās iniciatīvas nav panākts pietiekams progress, īpaši attiecībā uz vajadzīgo datu iegūšanu, kas veicinātu politikas pasākumu īstenošanu. EESK norāda, ka ierosināto pasākumu īstenošanai nav skaidras pārvaldības, un mudina dalībvalstis ātri apstiprināt šo paziņojumu. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Komisijas vērienīgo paziņojumu (1

| 1.2. | Apputeksnētāju iznīkšanu saista ar dažādiem faktoriem, kuru vidū ir barības avotu nepietiekamība, augsekas neizmantošana, pesticīdu lietošana dažādās dalībvalstīs, pesticīdu patēriņš uz vienu lauksaimniecības zemes hektāru, pilsētu un lauku iedzīvotāju rīcība, svešzemju kukaiņu un augu sugu invāzija, plēsēji, biškopju izmantotās apsaimniekošanas metodes, patogēniskās infekcijas, tostarp vīrusi, un klimata pārmaiņu radītās problēmas. Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas mēroga Apputeksnētāju uzraudzības un pārvaldības shēmas (EU-PoMS) ieviešanu. |
| --- | --- |

1.2.

Apputeksnētāju iznīkšanu saista ar dažādiem faktoriem, kuru vidū ir barības avotu nepietiekamība, augsekas neizmantošana, pesticīdu lietošana dažādās dalībvalstīs, pesticīdu patēriņš uz vienu lauksaimniecības zemes hektāru, pilsētu un lauku iedzīvotāju rīcība, svešzemju kukaiņu un augu sugu invāzija, plēsēji, biškopju izmantotās apsaimniekošanas metodes, patogēniskās infekcijas, tostarp vīrusi, un klimata pārmaiņu radītās problēmas. Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas mēroga Apputeksnētāju uzraudzības un pārvaldības shēmas (EU-PoMS

| 1.3. | EESK uzskata, ka visās dalībvalstīs ir ļoti svarīgi uzlabot administratīvās spējas un stiprināt publisko iestāžu, privātā sektora ieinteresēto personu, pētniecības iestāžu un lauksaimniecības nozares ieinteresēto personu sadarbību. Komiteja arī uzsver, ka šajā jomā trūkst kvalificētu speciālistu. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka visās dalībvalstīs ir ļoti svarīgi uzlabot administratīvās spējas un stiprināt publisko iestāžu, privātā sektora ieinteresēto personu, pētniecības iestāžu un lauksaimniecības nozares ieinteresēto personu sadarbību. Komiteja arī uzsver, ka šajā jomā trūkst kvalificētu speciālistu.

| 1.4. | Komiteja uzstājīgi mudina piešķirt ievērojamu finansējumu pētniecībai, izstrādei un inovācijai, lai apkopotu svarīgus zinātniskos datus, un īstenot attiecīgas iniciatīvas, lai apturētu apputeksnētāju populāciju samazināšanos, arī programmā “Apvārsnis Eiropa”. Lai nodrošinātu valstu datu apkopošanu un analīzi, ir vajadzīga koordinācija ES līmenī, izmantojot īpašu ES platformu apputeksnētājiem, kas garantētu brīvu piekļuvi datiem. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja uzstājīgi mudina piešķirt ievērojamu finansējumu pētniecībai, izstrādei un inovācijai, lai apkopotu svarīgus zinātniskos datus, un īstenot attiecīgas iniciatīvas, lai apturētu apputeksnētāju populāciju samazināšanos, arī programmā “Apvārsnis Eiropa”. Lai nodrošinātu valstu datu apkopošanu un analīzi, ir vajadzīga koordinācija ES līmenī, izmantojot īpašu ES platformu apputeksnētājiem, kas garantētu brīvu piekļuvi datiem.

| 1.5. | EESK aicina izveidot programmu un stratēģiju tādām pilsētu teritorijām, kas labvēlīgas apputeksnētājiem, izvēršot zemes izmantošanas pārvaldības praksi tā, lai veicinātu apputeksnētāju daudzveidību un lai pilsētu un piepilsētu reģionos saglabātu dabiskās dzīvotnes. |
| --- | --- |

1.5.

EESK aicina izveidot programmu un stratēģiju tādām pilsētu teritorijām, kas labvēlīgas apputeksnētājiem, izvēršot zemes izmantošanas pārvaldības praksi tā, lai veicinātu apputeksnētāju daudzveidību un lai pilsētu un piepilsētu reģionos saglabātu dabiskās dzīvotnes.

| 1.6. | Lai panāktu ievērojamu progresu, Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir ātri jādalās zināšanās un jākoncentrē pētniecība uz ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un efektīvām integrētās augu aizsardzības (IAA) metodēm. |
| --- | --- |

1.6.

Lai panāktu ievērojamu progresu, Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir ātri jādalās zināšanās un jākoncentrē pētniecība uz ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un efektīvām integrētās augu aizsardzības (IAA) metodēm.

| 1.7. | EESK aicina, izmantojot valstu un reģionālās saimniecību konsultatīvās sistēmas, pienācīgi izglītot lauksaimniekus par vides pasākumiem, kas ietver apputeksnētājiem nekaitīgu zema riska pesticīdu un IAA izmantošanu. Vajadzīgas arī apmācības programmas, kuru mērķis būtu uzlabot zināšanas par apputeksnētāju ekoloģiju, to identificēšanu un dzīvotņu atjaunošanu. |
| --- | --- |

1.7.

EESK aicina, izmantojot valstu un reģionālās saimniecību konsultatīvās sistēmas, pienācīgi izglītot lauksaimniekus par vides pasākumiem, kas ietver apputeksnētājiem nekaitīgu zema riska pesticīdu un IAA izmantošanu. Vajadzīgas arī apmācības programmas, kuru mērķis būtu uzlabot zināšanas par apputeksnētāju ekoloģiju, to identificēšanu un dzīvotņu atjaunošanu.

| 1.8. | Komiteja aicina veikt ES pētījumu, lai sniegtu precīzus datus par telesakaru antenu radītā elektromagnētiskā starojuma ietekmi uz savvaļas apputeksnētājiem to dabiskajās dzīvotnēs, un izstrādāt vajadzīgos politikas pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu apputeksnētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja aicina veikt ES pētījumu, lai sniegtu precīzus datus par telesakaru antenu radītā elektromagnētiskā starojuma ietekmi uz savvaļas apputeksnētājiem to dabiskajās dzīvotnēs, un izstrādāt vajadzīgos politikas pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu apputeksnētāju aizsardzību.

| 1.9. | EESK uzsver, ka, izmantojot satelītdatus, ir jāizveido ES mēroga gaismas piesārņojuma rādītājs, lai novērtētu un novērotu reģionālo un vietējo ietekmi uz apputeksnētājiem. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzsver, ka, izmantojot satelītdatus, ir jāizveido ES mēroga gaismas piesārņojuma rādītājs, lai novērtētu un novērotu reģionālo un vietējo ietekmi uz apputeksnētājiem.

| 1.10. | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas lūgumu Reģionu komitejai atbalstīt apputeksnētāju iniciatīvas īstenošanu, taču pauž nožēlu, ka līdz šim nevienā no abām iniciatīvām ne reizi nav minēta EESK, īpaši ņemot vērā tās spēju popularizēt šo stratēģiju dažādās ieinteresēto personu kategorijās, tostarp palielinot valstu sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un iedzīvotāju informētību. |
| --- | --- |

1.10.

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas lūgumu Reģionu komitejai atbalstīt apputeksnētāju iniciatīvas īstenošanu, taču pauž nožēlu, ka līdz šim nevienā no abām iniciatīvām ne reizi nav minēta EESK, īpaši ņemot vērā tās spēju popularizēt šo stratēģiju dažādās ieinteresēto personu kategorijās, tostarp palielinot valstu sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un iedzīvotāju informētību.

| 1.11. | Komiteja uzsver: lai attaisnotu Komisijas paziņojumā izklāstītās cerības un nodrošinātu konsekvenci starp dažādiem politikas pasākumiem un instrumentiem, kas ietekmē savvaļas apputeksnētāju aizsardzību, ir vajadzīgs pienācīgs finansējums. Jāparedz arī finansējums labākai visas sabiedrības informēšanai par apputeksnētāju skaita samazināšanos un ietekmi uz mūsu dzīvi, kā arī par bezdarbības ietekmi uz nākamajām paaudzēm. |
| --- | --- |

1.11.

Komiteja uzsver: lai attaisnotu Komisijas paziņojumā izklāstītās cerības un nodrošinātu konsekvenci starp dažādiem politikas pasākumiem un instrumentiem, kas ietekmē savvaļas apputeksnētāju aizsardzību, ir vajadzīgs pienācīgs finansējums. Jāparedz arī finansējums labākai visas sabiedrības informēšanai par apputeksnētāju skaita samazināšanos un ietekmi uz mūsu dzīvi, kā arī par bezdarbības ietekmi uz nākamajām paaudzēm.

| 1.12. | Lai pesticīdu riska novērtēšanas un lietošanas posmā aizsargātu savvaļas apputeksnētājus, ir svarīgi īstenot stingrus pasākumus. EESK aicina nodrošināt lielāku pārredzamību par pesticīdu lietošanu Eiropas Savienībā un trešās valstīs. |
| --- | --- |

1.12.

Lai pesticīdu riska novērtēšanas un lietošanas posmā aizsargātu savvaļas apputeksnētājus, ir svarīgi īstenot stingrus pasākumus. EESK aicina nodrošināt lielāku pārredzamību par pesticīdu lietošanu Eiropas Savienībā un trešās valstīs.

| 1.13. | Visefektīvākais risinājums būtu pasaules mēroga vienošanās par sintētisko pesticīdu lietošanas samazināšanu, nodrošinot vispārēju apņemšanos un godīgu konkurenci. Lai gan tas šķiet grūts uzdevums, ir vajadzīga visaptveroša pieeja un starptautiskajās sarunās jārīkojas aktīvāk. Ir jānotiek arī nopietnai diskusijai par aizliegumu eksportēt tos pesticīdus, kuru izmantošana jau ir aizliegta Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.13.

Visefektīvākais risinājums būtu pasaules mēroga vienošanās par sintētisko pesticīdu lietošanas samazināšanu, nodrošinot vispārēju apņemšanos un godīgu konkurenci. Lai gan tas šķiet grūts uzdevums, ir vajadzīga visaptveroša pieeja un starptautiskajās sarunās jārīkojas aktīvāk. Ir jānotiek arī nopietnai diskusijai par aizliegumu eksportēt tos pesticīdus, kuru izmantošana jau ir aizliegta Eiropas Savienībā.

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Lai sasniegtu vairākus no ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ir svarīgi atzīt nozīmīgo ieguvumu, ko dod apputeksnētāji un to sniegtie ekosistēmu pakalpojumi. Apputeksnētāji ir izšķirošs rādītājs, kas nosaka mūsu vides veselību, nodrošinot neaizstājamus ekonomiskus, sociālus un kultūras ieguvumus. |
| --- | --- |

2.1.

Lai sasniegtu vairākus no ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ir svarīgi atzīt nozīmīgo ieguvumu, ko dod apputeksnētāji un to sniegtie ekosistēmu pakalpojumi. Apputeksnētāji ir izšķirošs rādītājs, kas nosaka mūsu vides veselību, nodrošinot neaizstājamus ekonomiskus, sociālus un kultūras ieguvumus.

| 2.2. | Komisija ir sagatavojusi pārskatu par ES apputeksnētāju iniciatīvu, kas izstrādāta, lai reaģētu uz savvaļas apputeksnētāju iznīkšanas tendenci Eiropas Savienībā. EESK atbalsta vērienīgo paziņojumu, taču secina, ka piecus gadus pēc sākotnējās iniciatīvas ir panākts niecīgs progress, īpaši attiecībā uz visu nepieciešamo datu pieejamību, kas reāli paātrinātu politikas pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija ir sagatavojusi pārskatu par ES apputeksnētāju iniciatīvu, kas izstrādāta, lai reaģētu uz savvaļas apputeksnētāju iznīkšanas tendenci Eiropas Savienībā. EESK atbalsta vērienīgo paziņojumu, taču secina, ka piecus gadus pēc sākotnējās iniciatīvas ir panākts niecīgs progress, īpaši attiecībā uz visu nepieciešamo datu pieejamību, kas reāli paātrinātu politikas pasākumu īstenošanu.

| 2.3. | Apputeksnētāji ir ne tikai būtiska funkcionējošas ekosistēmas daļa, bet arī mūsu planētas dzīvības pamats. Ir zināmas tūkstošiem dažādu savvaļas apputeksnētāju sugu, no kurām pazīstamākās ir bites. Savvaļas apputeksnētāju iznīkšanu ietekmē dažādi faktori, un EESK uzsver, ka, lai tos aizsargātu, ir svarīgi izmantot piesardzības principu. |
| --- | --- |

2.3.

Apputeksnētāji ir ne tikai būtiska funkcionējošas ekosistēmas daļa, bet arī mūsu planētas dzīvības pamats. Ir zināmas tūkstošiem dažādu savvaļas apputeksnētāju sugu, no kurām pazīstamākās ir bites. Savvaļas apputeksnētāju iznīkšanu ietekmē dažādi faktori, un EESK uzsver, ka, lai tos aizsargātu, ir svarīgi izmantot piesardzības principu.

| 2.4. | EESK atzinīgi vērtē šajā paziņojumā izklāstītos vērienīgos plānus, taču norāda, ka tas ir garš turpmāko projektu saraksts, kam būs vajadzīgs pietiekami ilgs laiks. Tā kā ir jārīkojas ātri, EESK būtu gaidījusi skaidrus īstermiņa pasākumus un darbības, kuru pamatā būtu līdz šim gūtā pieredze, kā minēts ziņojumā par sākotnējo apputeksnētāju iniciatīvu (2). Komiteja norāda, ka visās dalībvalstīs ir vajadzīga starpnozaru un vienlaikus tūlītēja rīcība, un atzinīgi vērtē Eiropas mēroga Apputeksnētāju uzraudzības un pārvaldības shēmas (EU-PoMS) ieviešanu. |
| --- | --- |

2.4.

EESK atzinīgi vērtē šajā paziņojumā izklāstītos vērienīgos plānus, taču norāda, ka tas ir garš turpmāko projektu saraksts, kam būs vajadzīgs pietiekami ilgs laiks. Tā kā ir jārīkojas ātri, EESK būtu gaidījusi skaidrus īstermiņa pasākumus un darbības, kuru pamatā būtu līdz šim gūtā pieredze, kā minēts ziņojumā par sākotnējo apputeksnētāju iniciatīvu (2

EU-PoMS

| 2.5. | EESK mudina dalībvalstis ātri vienoties un iesaistīties pasākumos, kas jāveic īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, un sagaida, ka šis paziņojums tiks ātri apstiprināts. |
| --- | --- |

2.5.

EESK mudina dalībvalstis ātri vienoties un iesaistīties pasākumos, kas jāveic īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, un sagaida, ka šis paziņojums tiks ātri apstiprināts.

2.6.   Faktori, kas ietekmē apputeksnētāju iznīkšanu

Faktori, kas ietekmē apputeksnētāju iznīkšanu

| 2.6.1. | Apputeksnētāju sastopamību savvaļā ietekmē vairāki faktori (3). Vissvarīgākie no tiem ir vide, augsekas neizmantošana un lauksaimnieku koncentrēšanās uz maksimālas ražas ieguvi, taču liela nozīme ir arī pilsētu un lauku iedzīvotāju rīcībai. Apputeksnētāju iznīkšanu var saistīt arī ar citiem faktoriem, piemēram, pārtikas avotu nepietiekamību, invazīvu kukaiņu un augu sugu uzbrukumiem, plēsējiem, pesticīdu izmantošanu lauku un pilsētu teritorijās, biškopju stropu apsaimniekošanas praksi un, pats svarīgākais, ar patogēniskām infekcijām, tostarp vīrusiem, un klimata pārmaiņu faktoriem. |
| --- | --- |

2.6.1.

Apputeksnētāju sastopamību savvaļā ietekmē vairāki faktori (3

| 2.6.2. | Komiteja norāda, ka dalībvalstīs pastāv acīmredzama saikne starp apputeksnētāju iznīkšanu un pesticīdu patēriņu uz hektāru lauksaimniecībā izmantojamās zemes un pārtikas ražošanu (4). Ārkārtas atļaujas pesticīdu izmantošanai dalībvalstīs parāda, kā praktiski risināt problēmas, lai efektīvi pārvaldītu augu aizsardzību un nodrošinātu produktu kvalitāti un kvantitāti. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatējusi, ka tikai aptuveni trešdaļai izņēmumu ārkārtas atkāpēm attiecībā uz šo neonikotinoīdu lietošanu ir pieejami alternatīvi risinājumi. EESK atgādina par Eiropas Savienības Tiesas 2023. gada 19. janvāra lēmumu lietā C-162/21, saskaņā ar kuru dalībvalstis vairs nevar piešķirt ārkārtas atļaujas produktiem, kas satur neonikotinoīdus. |
| --- | --- |

2.6.2.

Komiteja norāda, ka dalībvalstīs pastāv acīmredzama saikne starp apputeksnētāju iznīkšanu un pesticīdu patēriņu uz hektāru lauksaimniecībā izmantojamās zemes un pārtikas ražošanu (4

3.   I PRIORITĀTE. Uzlabot zināšanas par apputeksnētāju iznīkšanu, tās cēloņiem un sekām

I PRIORITĀTE. Uzlabot zināšanas par apputeksnētāju iznīkšanu, tās cēloņiem un sekām

| 3.1. | EESK uzskata, ka steidzami ir jāpalielina dalībvalstu administratīvās spējas un sadarbība starp publiskajām iestādēm un privātā sektora dalībniekiem, tostarp pētniecības institūtiem un zinātniekiem, neatstājot novārtā lauksaimniecības nozari. |
| --- | --- |

3.1.

EESK uzskata, ka steidzami ir jāpalielina dalībvalstu administratīvās spējas un sadarbība starp publiskajām iestādēm un privātā sektora dalībniekiem, tostarp pētniecības institūtiem un zinātniekiem, neatstājot novārtā lauksaimniecības nozari.

| 3.2. | Lai izstrādātu rentablus pasākumus un izmantotu sinerģijas, ārkārtīgi svarīga ir dažādu ieinteresēto personu savstarpēja zināšanu un pieredzes apmaiņa un kopīgs darbs. Šādas visaptverošas pieejas īstenošanai ir vajadzīga efektīva politikas veidotāju, ieinteresēto personu un visas sabiedrības sadarbība. |
| --- | --- |

3.2.

Lai izstrādātu rentablus pasākumus un izmantotu sinerģijas, ārkārtīgi svarīga ir dažādu ieinteresēto personu savstarpēja zināšanu un pieredzes apmaiņa un kopīgs darbs. Šādas visaptverošas pieejas īstenošanai ir vajadzīga efektīva politikas veidotāju, ieinteresēto personu un visas sabiedrības sadarbība.

| 3.3. | EESK norāda, ka līdztekus apputeksnētāju iznīkšanai šajā jomā trūkst arī ekspertu. Valstu rūpes par datu vākšanas nodrošināšanu, kā arī datu apkopošana un analīze ES līmenī, ir jākoordinē apputeksnētājiem veltītā ES platformā, kas atvieglo brīvu piekļuvi datiem. Šāda platforma nodrošinātu iespēju ikvienam piedalīties kopīgajā darbā, veidojot atklātā pirmkoda datu kopu un pārbaudītu algoritmu un modeļu repozitoriju. |
| --- | --- |

3.3.

EESK norāda, ka līdztekus apputeksnētāju iznīkšanai šajā jomā trūkst arī ekspertu. Valstu rūpes par datu vākšanas nodrošināšanu, kā arī datu apkopošana un analīze ES līmenī, ir jākoordinē apputeksnētājiem veltītā ES platformā, kas atvieglo brīvu piekļuvi datiem. Šāda platforma nodrošinātu iespēju ikvienam piedalīties kopīgajā darbā, veidojot atklātā pirmkoda datu kopu un pārbaudītu algoritmu un modeļu repozitoriju.

| 3.4. | Komiteja aicina piešķirt konkrētu un ievērojamu finansējumu pētniecībai, izstrādei un inovācijai, lai apkopotu visu vajadzīgo zinātnisko informāciju un īstenotu atbilstīgas iniciatīvas apputeksnētāju iznīkšanas apturēšanai. |
| --- | --- |

3.4.

Komiteja aicina piešķirt konkrētu un ievērojamu finansējumu pētniecībai, izstrādei un inovācijai, lai apkopotu visu vajadzīgo zinātnisko informāciju un īstenotu atbilstīgas iniciatīvas apputeksnētāju iznīkšanas apturēšanai.

| 3.5. | EESK atzinīgi vērtē to, ka pēc sākotnējās iniciatīvas pieņemšanas Komisija pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 2018.–2020. gada darba programmā ir iekļāvusi īpašu tematu par apputeksnētājiem. Papildu finansējums apputeksnētāju pētniecībai ir jāpiešķir programmā “Apvārsnis Eiropa”, tostarp arī pētījumiem par iznīkšanas iemesliem un apputeksnētāju sugu un populāciju monitoringam Eiropas Savienībā, ieskaitot pilsētu teritorijas. |
| --- | --- |

3.5.

EESK atzinīgi vērtē to, ka pēc sākotnējās iniciatīvas pieņemšanas Komisija pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 2018.–2020. gada darba programmā ir iekļāvusi īpašu tematu par apputeksnētājiem. Papildu finansējums apputeksnētāju pētniecībai ir jāpiešķir programmā “Apvārsnis Eiropa”, tostarp arī pētījumiem par iznīkšanas iemesliem un apputeksnētāju sugu un populāciju monitoringam Eiropas Savienībā, ieskaitot pilsētu teritorijas.

4.   II PRIORITĀTE. Uzlabot apputeksnētāju saglabāšanu un novērst to iznīkšanas cēloņus

II PRIORITĀTE. Uzlabot apputeksnētāju saglabāšanu un novērst to iznīkšanas cēloņus

| 4.1. | EESK atzīst: lai varētu precīzāk definēt apputeksnētāju aizsardzības stratēģijas, jābūt pieejamiem datiem par apputeksnētājiem, un sagaida, ka ES un dalībvalstu līmenī tiks sasniegti konkrēti un kvantitatīvi mērķrādītāji apputeksnētāju populāciju un dzīvotņu atjaunošanai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atzīst: lai varētu precīzāk definēt apputeksnētāju aizsardzības stratēģijas, jābūt pieejamiem datiem par apputeksnētājiem, un sagaida, ka ES un dalībvalstu līmenī tiks sasniegti konkrēti un kvantitatīvi mērķrādītāji apputeksnētāju populāciju un dzīvotņu atjaunošanai Eiropas Savienībā.

| 4.2. | EESK uzskata, ka ļoti svarīgs sākotnējais pasākums ir pašreizējo un iespējamo pilsētvides biotopu un apputeksnētāju tīklu kartēšana, un atbalsta Komisijas iniciatīvu mudināt pilsētas likt lietā rokasgrāmatu, kura paredzēta tādām pilsētām, kas labvēlīgas apputeksnētājiem (5). Turklāt EESK atbalsta programmas un redzējuma izveidi tādām pilsētām, kas labvēlīgas apputeksnētājiem, uzlabojot zemes izmantošanas pārvaldību, lai veicinātu apputeksnētāju daudzveidību un lai pilsētu un piepilsētu reģionos saglabātu dabas teritorijas. Komiteja jau ir paudusi viedokli, ka “visās dalībvalstīs ir rūpīgi jāpārvalda zemes resursi, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp konkurētspēju un ilgtspēju, kā arī nepieciešamās finansēšanas iespējas” (6). |
| --- | --- |

4.2.

EESK uzskata, ka ļoti svarīgs sākotnējais pasākums ir pašreizējo un iespējamo pilsētvides biotopu un apputeksnētāju tīklu kartēšana, un atbalsta Komisijas iniciatīvu mudināt pilsētas likt lietā rokasgrāmatu, kura paredzēta tādām pilsētām, kas labvēlīgas apputeksnētājiem (5

6

| 4.3. | Lai laukos stabilizētu apputeksnētāju daudzumu un daudzveidību, ir jārada piemēroti apstākļi, apsaimniekojot lauksaimniecības zemi. EESK uzsver, ka ilgtspējīgākas pārtikas sistēmas netiks nodrošinātas bez tādas publiskās politikas, kas lauksaimniekiem nodrošina pienācīgu finansiālo atbalstu. KLP finansējums nav vienīgā atbalsta pārvaldības iespēja. |
| --- | --- |

4.3.

Lai laukos stabilizētu apputeksnētāju daudzumu un daudzveidību, ir jārada piemēroti apstākļi, apsaimniekojot lauksaimniecības zemi. EESK uzsver, ka ilgtspējīgākas pārtikas sistēmas netiks nodrošinātas bez tādas publiskās politikas, kas lauksaimniekiem nodrošina pienācīgu finansiālo atbalstu. KLP finansējums nav vienīgā atbalsta pārvaldības iespēja.

| 4.4. | Visi pasākumi apputeksnētāju izplatības stabilizēšanai ir jānovērtē reālistiski. Iespējami pretrunīgi pasākumi ir jāizslēdz, un sistemātiski jāveicina atbilstīgu pasākumu īstenošana. EESK uzskata, ka ierosināto pasākumu īstenošanai nav skaidras pārvaldības, un pauž viedokli, ka dažādu dalībvalstu ieguldītais darbs ievērojami atšķirsies. |
| --- | --- |

4.4.

Visi pasākumi apputeksnētāju izplatības stabilizēšanai ir jānovērtē reālistiski. Iespējami pretrunīgi pasākumi ir jāizslēdz, un sistemātiski jāveicina atbilstīgu pasākumu īstenošana. EESK uzskata, ka ierosināto pasākumu īstenošanai nav skaidras pārvaldības, un pauž viedokli, ka dažādu dalībvalstu ieguldītais darbs ievērojami atšķirsies.

| 4.5. | Lielās atšķirības pesticīdu izmantošanā uz vienu lauksaimniecības zemes hektāru dalībvalstīs rada atšķirības ne tikai dabas aizsardzībā, bet arī ražošanā. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm būtu ātri jāizplata zināšanas un pētniecībā jākoncentrējas uz agroekoloģiju, pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu un labu IAA praksi. |
| --- | --- |

4.5.

Lielās atšķirības pesticīdu izmantošanā uz vienu lauksaimniecības zemes hektāru dalībvalstīs rada atšķirības ne tikai dabas aizsardzībā, bet arī ražošanā. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm būtu ātri jāizplata zināšanas un pētniecībā jākoncentrējas uz agroekoloģiju, pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu un labu IAA praksi.

| 4.6. | EESK iesaka ieviest pārredzamu kontroles sistēmu, lai panāktu, ka importētajos pārtikas produktos tiek ievēroti tādi paši maksimāli pieļaujamie pesticīdu atlieku līmeņi, kādi noteikti Savienībā ražotai pārtikai. Komiteja jau ir aicinājusi Komisiju ātri īstenot standartu savstarpību, lai mazinātu konkurences traucējumus Eiropas lauksaimniekiem (7). Patērētājiem jābūt aizsargātiem, un kvalitatīvi produkti jāpiedāvā par taisnīgām cenām. |
| --- | --- |

4.6.

EESK iesaka ieviest pārredzamu kontroles sistēmu, lai panāktu, ka importētajos pārtikas produktos tiek ievēroti tādi paši maksimāli pieļaujamie pesticīdu atlieku līmeņi, kādi noteikti Savienībā ražotai pārtikai. Komiteja jau ir aicinājusi Komisiju ātri īstenot standartu savstarpību, lai mazinātu konkurences traucējumus Eiropas lauksaimniekiem (7

| 4.7. | EESK aicina, izmantojot valstu un reģionālās saimniecību konsultatīvās sistēmas, pienācīgi izglītot lauksaimniekus par vides pasākumiem, kas ietver zema riska pesticīdu un IAA izmantošanu. |
| --- | --- |

4.7.

EESK aicina, izmantojot valstu un reģionālās saimniecību konsultatīvās sistēmas, pienācīgi izglītot lauksaimniekus par vides pasākumiem, kas ietver zema riska pesticīdu un IAA izmantošanu.

| 4.8. | Līdz 2024. gadam ir jāizstrādā apputeksnētāju populācijas stāvokļa rādītāji, lai šos rādītājus varētu novērtēt kopējā lauksaimniecības politikā. Būtu svarīgi veikt visaptverošu novērtējumu par KLP ietekmi uz apputeksnētāju iznīkšanas novēršanu un veicināt tādu praksi, kas šo iznīkšanu apturētu. Dalībvalstīm būtu jāveicina KLP nodrošināto tehniskās palīdzības līdzekļu novirzīšana apputeksnētājiem, vienlaikus izmantojot papildu līdzekļus patērētāju un vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

4.8.

Līdz 2024. gadam ir jāizstrādā apputeksnētāju populācijas stāvokļa rādītāji, lai šos rādītājus varētu novērtēt kopējā lauksaimniecības politikā. Būtu svarīgi veikt visaptverošu novērtējumu par KLP ietekmi uz apputeksnētāju iznīkšanas novēršanu un veicināt tādu praksi, kas šo iznīkšanu apturētu. Dalībvalstīm būtu jāveicina KLP nodrošināto tehniskās palīdzības līdzekļu novirzīšana apputeksnētājiem, vienlaikus izmantojot papildu līdzekļus patērētāju un vides aizsardzībai.

| 4.9. | Ziedošas joslas ir labs rezervuārs dažādām apputeksnētāju sugām un neapšaubāmi veicinās apputeksnētāju aizsardzību. Tomēr, ja šīs joslas sēj netālu no gruntsūdeņiem un ja augsnē joprojām saglabājas attiecīgie pesticīdi, tās var apdraudēt bites un citus apputeksnētājus. Tādēļ ziedošo joslu pētījumiem un skaidras metodikas izstrādei būtu vajadzīgs finansējums. |
| --- | --- |

4.9.

Ziedošas joslas ir labs rezervuārs dažādām apputeksnētāju sugām un neapšaubāmi veicinās apputeksnētāju aizsardzību. Tomēr, ja šīs joslas sēj netālu no gruntsūdeņiem un ja augsnē joprojām saglabājas attiecīgie pesticīdi, tās var apdraudēt bites un citus apputeksnētājus. Tādēļ ziedošo joslu pētījumiem un skaidras metodikas izstrādei būtu vajadzīgs finansējums.

| 4.10. | Zinātniskie pētījumi (8) liecina, ka savvaļas apputeksnētāju populāciju to dabiskajās dzīvotnēs var ietekmēt telesakaru antenu radītais elektromagnētiskais starojums. Turklāt 2018. gadā Eiropas Komisijas Veselības, vides un jaunā riska zinātniskā komiteja (SCHEER) elektromagnētiskā starojuma (it īpaši saistībā ar 5G) negatīvās vidiskās ietekmes risku novērtēja kā augstāko iespējamo (9). Papildu novērtējumi, ko veica gan programma Eklipse, gan neatkarīgi pētnieki, ir apstiprinājuši, ka elektromagnētiskie lauki patiešām var kaitēt kukaiņu populācijām (10). Komiteja aicina veikt ES pētījumu, kas sniegtu precīzus datus par šo jautājumu, un veikt vajadzīgos politikas pasākumus, lai varētu efektīvi aizsargāt apputeksnētājus. |
| --- | --- |

4.10.

Zinātniskie pētījumi (8

SCHEER

9

Eklipse

10

| 4.11. | EESK uzskata, ka, pamatojoties uz satelītdatiem, ir jāizstrādā ES mēroga gaismas piesārņojuma rādītājs, lai novērtētu un uzraudzītu reģionālo un vietējo ietekmi uz apputeksnētājiem. |
| --- | --- |

4.11.

EESK uzskata, ka, pamatojoties uz satelītdatiem, ir jāizstrādā ES mēroga gaismas piesārņojuma rādītājs, lai novērtētu un uzraudzītu reģionālo un vietējo ietekmi uz apputeksnētājiem.

| 4.12. | ES kohēzijas politikas nodrošinātos līdzekļus var izmantot ieguldījumiem dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un atjaunošanā, klimata pārmaiņu mazināšanā un ilgtspējīgas pilsētu attīstības nodrošināšanā, piemēram, dabā balstītas zaļās infrastruktūras izveidē apputeksnētājiem. Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu Nr. 11.2. |
| --- | --- |

4.12.

ES kohēzijas politikas nodrošinātos līdzekļus var izmantot ieguldījumiem dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un atjaunošanā, klimata pārmaiņu mazināšanā un ilgtspējīgas pilsētu attīstības nodrošināšanā, piemēram, dabā balstītas zaļās infrastruktūras izveidē apputeksnētājiem. Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu Nr. 11.2.

5.   III PRIORITĀTE. Iesaistīt plašu sabiedrību un veicināt stratēģisko plānošanu un sadarbību visos līmeņos

III PRIORITĀTE. Iesaistīt plašu sabiedrību un veicināt stratēģisko plānošanu un sadarbību visos līmeņos

| 5.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas lūgumu Reģionu komitejai palīdzēt vietējām un reģionālāajm pašvaldībām īstenot apputeksnētāju iniciatīvu. Tomēr Komiteja pauž nožēlu, ka EESK, kaut arī tā pārstāv ES pilsonisko sabiedrību, ne reizi nav pieminēta ne šajā iniciatīvā (11), ne arī sākotnējā iniciatīvā (12). Komiteja atzinīgi vērtē to, ka EESK būtu jāuztic īpaši pienākumi saistībā ar šīs stratēģijas popularizēšanu dažādās ieinteresēto personu kategorijās, tostarp palielinot valstu sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un iedzīvotāju informētību. |
| --- | --- |

5.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas lūgumu Reģionu komitejai palīdzēt vietējām un reģionālāajm pašvaldībām īstenot apputeksnētāju iniciatīvu. Tomēr Komiteja pauž nožēlu, ka EESK, kaut arī tā pārstāv ES pilsonisko sabiedrību, ne reizi nav pieminēta ne šajā iniciatīvā (11

12

| 5.2. | Lai uzlabotu iedzīvotāju informētību par apputeksnētāju iznīkšanu un tās ietekmi uz mūsu dzīvi, kā arī par bezdarbības sekām (tostarp ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi nākamajām paaudzēm), būtu jāizmanto īpaši komunikācijas instrumenti un visās dalībvalstīs sabiedriskajos medijos būtu jāpopularizē informācijas kampaņas. Ir jānodrošina finansējums labākai visas sabiedrības informēšanai, tostarp izmantojot sociālos medijus un televīzijas reklāmas klipus visizdevīgākajā raidlaikā. |
| --- | --- |

5.2.

Lai uzlabotu iedzīvotāju informētību par apputeksnētāju iznīkšanu un tās ietekmi uz mūsu dzīvi, kā arī par bezdarbības sekām (tostarp ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi nākamajām paaudzēm), būtu jāizmanto īpaši komunikācijas instrumenti un visās dalībvalstīs sabiedriskajos medijos būtu jāpopularizē informācijas kampaņas. Ir jānodrošina finansējums labākai visas sabiedrības informēšanai, tostarp izmantojot sociālos medijus un televīzijas reklāmas klipus visizdevīgākajā raidlaikā.

| 5.3. | EESK atzīst, ka liela nozīme ir apputeksnētājiem veltītajai sabiedroto koalīcijai (13) – ES vadītai platformai, kurā apvienojušās dalībvalstis, kas apņēmušās apmainīties ar zināšanām un paraugprakses piemēriem, veikt pētījumus par apputeksnētāju saglabāšanu un piedāvāt savstarpēju palīdzību un sadarbību. |
| --- | --- |

5.3.

EESK atzīst, ka liela nozīme ir apputeksnētājiem veltītajai sabiedroto koalīcijai (13

| 5.4. | EESK aicina izstrādāt apmācības programmas, kuru mērķis būtu palielināt lauku saimniecību konsultantu, lauksaimnieku, mežsaimnieku, zemes apsaimniekotāju un ainavu arhitektu zināšanas par apputeksnētāju ekoloģiju, to identificēšanu un dzīvotņu atjaunošanu. |
| --- | --- |

5.4.

EESK aicina izstrādāt apmācības programmas, kuru mērķis būtu palielināt lauku saimniecību konsultantu, lauksaimnieku, mežsaimnieku, zemes apsaimniekotāju un ainavu arhitektu zināšanas par apputeksnētāju ekoloģiju, to identificēšanu un dzīvotņu atjaunošanu.

6.   Nobeiguma piezīmes

Nobeiguma piezīmes

| 6.1. | Komisija ir sagatavojusi 42 prioritāro darbību sarakstu ar skaidri noteiktiem datumiem. Attiecībā uz ierosinātajām darbībām ir lietderīgi noteikt sīki izstrādātu sagatavošanas un turpmāko pārbaužu grafiku. Šādi izveidots grafiks būs gan vieglāk kontrolējams, gan vieglāk izpildāms visiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

6.1.

Komisija ir sagatavojusi 42 prioritāro darbību sarakstu ar skaidri noteiktiem datumiem. Attiecībā uz ierosinātajām darbībām ir lietderīgi noteikt sīki izstrādātu sagatavošanas un turpmāko pārbaužu grafiku. Šādi izveidots grafiks būs gan vieglāk kontrolējams, gan vieglāk izpildāms visiem dalībniekiem.

| 6.2. | EESK uzskata, ka efektīvai sadarbībai un pienācīgai resursu sadalei būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu saskaņotību starp dažādiem politikas pasākumiem un instrumentiem, kas ietekmē savvaļas apputeksnētāju aizsardzību. Komiteja uzsver: lai izpildītu Komisijas paziņojumā iecerēto, liela nozīme ir atbilstošam finansējumam. |
| --- | --- |

6.2.

EESK uzskata, ka efektīvai sadarbībai un pienācīgai resursu sadalei būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu saskaņotību starp dažādiem politikas pasākumiem un instrumentiem, kas ietekmē savvaļas apputeksnētāju aizsardzību. Komiteja uzsver: lai izpildītu Komisijas paziņojumā iecerēto, liela nozīme ir atbilstošam finansējumam.

| 6.3. | Lai pesticīdu riska novērtēšanas un lietošanas posmā aizsargātu savvaļas apputeksnētājus, ir vajadzīgi labāki aizsardzības pasākumi. Nepieņemot drosmīgu stratēģiju pesticīdu lietošanas novēršanai, tiks apdraudēta bišu un citu apputeksnētāju nākotne, visa mūsu ekosistēma un ES iedzīvotāju nodrošinātība ar pārtiku. Ir vajadzīga lielāka pārredzamība par pesticīdu faktisko izmantošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

6.3.

Lai pesticīdu riska novērtēšanas un lietošanas posmā aizsargātu savvaļas apputeksnētājus, ir vajadzīgi labāki aizsardzības pasākumi. Nepieņemot drosmīgu stratēģiju pesticīdu lietošanas novēršanai, tiks apdraudēta bišu un citu apputeksnētāju nākotne, visa mūsu ekosistēma un ES iedzīvotāju nodrošinātība ar pārtiku. Ir vajadzīga lielāka pārredzamība par pesticīdu faktisko izmantošanu Eiropas Savienībā.

| 6.4. | Komiteja uzskata, ka visefektīvākā pieeja un ideālais risinājums būtu pasaules mēroga vienošanās par sintētisko pesticīdu lietošanas samazināšanu, garantējot vispārēju apņemšanos un godīgu ekonomisko konkurenci. Šāds uzdevums tiešām var šķist ļoti grūti risināms, tāpēc ir vajadzīga visaptveroša pieeja un starptautiskajās sarunās ir jārīkojas aktīvāk. Ir jānotiek arī nopietnai diskusijai par aizliegumu uz trešām valstīm eksportēt tos pesticīdus, kuru izmantošana jau ir aizliegta Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

6.4.

Komiteja uzskata, ka visefektīvākā pieeja un ideālais risinājums būtu pasaules mēroga vienošanās par sintētisko pesticīdu lietošanas samazināšanu, garantējot vispārēju apņemšanos un godīgu ekonomisko konkurenci. Šāds uzdevums tiešām var šķist ļoti grūti risināms, tāpēc ir vajadzīga visaptveroša pieeja un starptautiskajās sarunās ir jārīkojas aktīvāk. Ir jānotiek arī nopietnai diskusijai par aizliegumu uz trešām valstīm eksportēt tos pesticīdus, kuru izmantošana jau ir aizliegta Eiropas Savienībā.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 35 final.

1

(2)  COM(2021) 261 final.

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas pilsoņu iniciatīva – “Glābiet bites un lauksaimniekus!”
  ” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 100, 16.3.2023., 45. lpp.).

3

(4)  
  Eurostat, Agri-environmental indicator – consumption of pesticides.

4

Eurostat

Agri-environmental indicator – consumption of pesticides

(5)  Eiropas Komisija, Rokasgrāmata pilsētām, kas labvēlīgas apputeksnētājiem.

5

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz darbības jomu, izpildes noteikumu vienkāršošanu, dalībvalstu 2030. gada mērķrādītāju noteikšanu un apņemšanos zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektorā līdz 2035. gadam kopīgi panākt klimatneitralitāti groza Regulu (ES) 2018/841 un attiecībā uz monitoringa, ziņošanas, progresa apsekošanas un izskatīšanas uzlabošanu groza Regulu (ES) 2018/1999” (COM(2021) 554 final) (OV C 152, 6.4.2022., 192. lpp.).

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu un ar ko groza Regulu (ES) 2021/2115” (COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD)) (OV C 100, 16.3.2023., 137. lpp.).

7

(8)  
  Electromagnetic radiation of mobile telecommunication antennas affects the abundance and composition of wild pollinators.

8

Electromagnetic radiation of mobile telecommunication antennas affects the abundance and composition of wild pollinators

(9)  
  SCHEER, Statement on emerging health and environmental issues (2018).

9

SCHEER

Statement on emerging health and environmental issues

(10)  
  Risk to pollinators from anthropogenic electro-magnetic radiation (EMR).

10

Risk to pollinators from anthropogenic electro-magnetic radiation (EMR)

(11)  COM(2023) 35 final.

11

(12)  COM(2018) 395 final.

12

(13)  
  Coalition of the Willing on Pollinators, Promote Pollinators.

13

Coalition of the Willing on Pollinators

Promote Pollinators

---

| 29.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 349/179 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 349/179

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu

a) “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam”
  ”

(COM(2023) 62 final)

b) “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu satvara izveidi Eiropas neto nulles emisiju tehnoloģiju produktu izgatavošanas ekosistēmas stiprināšanai (Neto nulles emisiju industrijas akts)”

(COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD))

(2023/C 349/27)

| Ziņotāja: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Sandra PARTHIE

Sandra PARTHIE

| Atzinuma pieprasījums | a) | Eiropas Komisija, 27.3.2023. |
| --- | --- | --- |

Atzinuma pieprasījums

a)

Eiropas Komisija, 27.3.2023.

| b) | Eiropas Parlaments, 8.5.2023. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlaments, 8.5.2023.

| b) | Padome, 11.5.2023. |
| --- | --- |

b)

Padome, 11.5.2023.

Juridiskais pamats

| a) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| --- | --- |

a)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

| b) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| --- | --- |

b)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

13.7.2023.

Plenārsesija Nr.

580

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

193/3/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Savienībai (ES) arī turpmāk jābūt industriālai vietai. Tai ir jāapliecina, ka tā ir globāls dalībnieks, un jāapzina politiskie līdzekļi, pasākumi un instrumenti, kuriem jākļūst ātrākiem, novatoriskākiem un atkal pievilcīgākiem investoriem, un vienlaikus jāsaglabā savas sociālās un vides vērtības, piemēram, funkcionējošs sociālais dialogs un sociālās drošības sistēmas, tiesiskuma respektēšana un stabilas iestādes. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Savienībai (ES) arī turpmāk jābūt industriālai vietai. Tai ir jāapliecina, ka tā ir globāls dalībnieks, un jāapzina politiskie līdzekļi, pasākumi un instrumenti, kuriem jākļūst ātrākiem, novatoriskākiem un atkal pievilcīgākiem investoriem, un vienlaikus jāsaglabā savas sociālās un vides vērtības, piemēram, funkcionējošs sociālais dialogs un sociālās drošības sistēmas, tiesiskuma respektēšana un stabilas iestādes.

| 1.2. | Globālie ekonomiskie apstākļi, ar ko saskaras ES, ir mainījušies – daudzpusējā uz noteikumiem balstītā sistēma piedzīvo norietu un protekcionisms pieaug. Konkurence par starptautiskajām investīcijām ir kļuvusi spēcīgāka ne tikai ASV Inflācijas samazināšanas akta dēļ, bet arī tādēļ, ka valda sīvāka konkurence par izejvielām, enerģijas cenas pieaug un globālās piegādes ķēdes uzbūve mainās. Tāpēc Eiropas Savienībai ir atkārtoti jāizvērtē savas politikas prioritātes, lai uzlabotu savu strukturālo un ilgtspējīgo konkurētspēju. Ņemot vērā nepieciešamību stiprināt ES uzņēmumu konkurētspēju, ES lēmumu pieņemšanas procesos ir jāiekļauj konkurētspējas pārbaude, lai lēmumos par tiesību aktu priekšlikumiem nodrošinātu līdzsvaru starp ekonomisko, sociālo un vides dimensiju. |
| --- | --- |

1.2.

Globālie ekonomiskie apstākļi, ar ko saskaras ES, ir mainījušies – daudzpusējā uz noteikumiem balstītā sistēma piedzīvo norietu un protekcionisms pieaug. Konkurence par starptautiskajām investīcijām ir kļuvusi spēcīgāka ne tikai ASV Inflācijas samazināšanas akta dēļ, bet arī tādēļ, ka valda sīvāka konkurence par izejvielām, enerģijas cenas pieaug un globālās piegādes ķēdes uzbūve mainās. Tāpēc Eiropas Savienībai ir atkārtoti jāizvērtē savas politikas prioritātes, lai uzlabotu savu strukturālo un ilgtspējīgo konkurētspēju. Ņemot vērā nepieciešamību stiprināt ES uzņēmumu konkurētspēju, ES lēmumu pieņemšanas procesos ir jāiekļauj konkurētspējas pārbaude, lai lēmumos par tiesību aktu priekšlikumiem nodrošinātu līdzsvaru starp ekonomisko, sociālo un vides dimensiju.

| 1.3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ir pārliecināta, ka nedz zaļais kurss, nedz Digitālā desmitgade, nedz rūpniecības, kosmosa un autobūves nozare nākotnē nebūs sekmīga bez spēcīga rūpnieciskā pamata. Tas nebūs iespējams arī bez drošiem un ilgtspējīgiem kritiski svarīgu izejvielu avotiem. EESK aicina prioritārā kārtā veikt revīziju, lai noteiktu, kā ES var kontrolēt un uzlabot savas vērtību ķēdes un izvairīties no pārmērīgas atkarības. |
| --- | --- |

1.3.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ir pārliecināta, ka nedz zaļais kurss, nedz Digitālā desmitgade, nedz rūpniecības, kosmosa un autobūves nozare nākotnē nebūs sekmīga bez spēcīga rūpnieciskā pamata. Tas nebūs iespējams arī bez drošiem un ilgtspējīgiem kritiski svarīgu izejvielu avotiem. EESK aicina prioritārā kārtā veikt revīziju, lai noteiktu, kā ES var kontrolēt un uzlabot savas vērtību ķēdes un izvairīties no pārmērīgas atkarības.

| 1.4. | EESK uzsver, ka mēs nevaram sasniegt 2050. gadam izvirzītos klimata politikas mērķus, ja netiek veidota konkurētspējīga aprites ekonomika. Tātad Eiropai būtu jāatrod veidi, kā palielināt resursu un materiālu efektivitāti, plaši ieviešot pieprasījuma pārvaldības un samazināšanas pasākumus: ekodizainu un apritīgumu, energoefektivitāti, produktu ilgtspējas stiprināšanu un mērķtiecīgas inovatīvas prakses un paņēmienu atbalstīšanu. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzsver, ka mēs nevaram sasniegt 2050. gadam izvirzītos klimata politikas mērķus, ja netiek veidota konkurētspējīga aprites ekonomika. Tātad Eiropai būtu jāatrod veidi, kā palielināt resursu un materiālu efektivitāti, plaši ieviešot pieprasījuma pārvaldības un samazināšanas pasākumus: ekodizainu un apritīgumu, energoefektivitāti, produktu ilgtspējas stiprināšanu un mērķtiecīgas inovatīvas prakses un paņēmienu atbalstīšanu.

| 1.5. | Eiropas rūpniecības politiku vajadzētu balstīt uz to, ka tiek nodrošināta daudzveidīgas rūpniecības nozares pastāvēšana un attīstība, kā arī plašs nozaru un ražotāju loks un “rūpniecības ekosistēmas”, tostarp MVU un sociālās ekonomikas dalībnieki. Ir svarīgi nepieļaut to, ka, izmantojot reglamentējošas darbības, pārāk šaura uzmanība tiek pievērsta konkrētu tehnoloģiju veicināšanai un iespējamo “uzvarētāju” atlasei. Tā vietā ir vajadzīga visaptveroša inovācijas un pētniecības atbalsta politika. |
| --- | --- |

1.5.

Eiropas rūpniecības politiku vajadzētu balstīt uz to, ka tiek nodrošināta daudzveidīgas rūpniecības nozares pastāvēšana un attīstība, kā arī plašs nozaru un ražotāju loks un “rūpniecības ekosistēmas”, tostarp MVU un sociālās ekonomikas dalībnieki. Ir svarīgi nepieļaut to, ka, izmantojot reglamentējošas darbības, pārāk šaura uzmanība tiek pievērsta konkrētu tehnoloģiju veicināšanai un iespējamo “uzvarētāju” atlasei. Tā vietā ir vajadzīga visaptveroša inovācijas un pētniecības atbalsta politika.

| 1.6. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis gādāt, ka ES industriālais plāns palīdz radīt kvalitatīvas darbvietas ar taisnīgiem darba apstākļiem un labu atalgojumu, kā arī veicina demokrātiju darbavietā, darba koplīguma slēgšanas sarunas un koplīgumu ievērošanu. |
| --- | --- |

1.6.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis gādāt, ka ES industriālais plāns palīdz radīt kvalitatīvas darbvietas ar taisnīgiem darba apstākļiem un labu atalgojumu, kā arī veicina demokrātiju darbavietā, darba koplīguma slēgšanas sarunas un koplīgumu ievērošanu.

| 1.7. | Publiskais iepirkums un lēmumi par to, kā sadalīt publisko finansējumu, ir svarīgi rūpniecības politikas virzīšanas instrumenti. Ir jānodrošina, ka attiecīgie ES dalībvalstu lēmumi, tostarp valsts atbalsts un subsīdijas, nekropļo vienoto tirgu un neapdraud ekonomisko konverģenci un sociālo kohēziju visā ES, bet gan drīzāk ir vērsti uz reģionālo attīstību. EESK kritizē to, ka pašreizējos Komisijas priekšlikumos par Zaļā kursa industriālo plānu un Neto nulles emisiju industrijas aktu tas nav pietiekami ņemts vērā. |
| --- | --- |

1.7.

Publiskais iepirkums un lēmumi par to, kā sadalīt publisko finansējumu, ir svarīgi rūpniecības politikas virzīšanas instrumenti. Ir jānodrošina, ka attiecīgie ES dalībvalstu lēmumi, tostarp valsts atbalsts un subsīdijas, nekropļo vienoto tirgu un neapdraud ekonomisko konverģenci un sociālo kohēziju visā ES, bet gan drīzāk ir vērsti uz reģionālo attīstību. EESK kritizē to, ka pašreizējos Komisijas priekšlikumos par Zaļā kursa industriālo plānu un Neto nulles emisiju industrijas aktu tas nav pietiekami ņemts vērā.

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Eiropas Savienībai arī turpmāk jābūt industriālai vietai. EESK aicina izstrādāt tiesisko regulējumu, kas ilgtspējīgā un sociāli atbildīgā veidā piesaistītu, veicinātu un palielinātu rūpniecisko ražošanu Eiropas Savienībā. Šis aicinājums attiecas ne tikai uz jaunām tehnoloģijām, bet arī uz apstrādes rūpniecību, kas ir svarīgs Eiropas ekonomikas un piegādes ķēžu noturības utt. elements. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Savienībai arī turpmāk jābūt industriālai vietai. EESK aicina izstrādāt tiesisko regulējumu, kas ilgtspējīgā un sociāli atbildīgā veidā piesaistītu, veicinātu un palielinātu rūpniecisko ražošanu Eiropas Savienībā. Šis aicinājums attiecas ne tikai uz jaunām tehnoloģijām, bet arī uz apstrādes rūpniecību, kas ir svarīgs Eiropas ekonomikas un piegādes ķēžu noturības utt. elements.

| 2.2. | Iekšzemes kopprodukts (IKP) liecina par Eiropas konkurētspējas pasliktināšanos: IKP uz vienu iedzīvotāju Eiropas Savienībā 21. gadsimta sākumā bija aptuveni 70 % no ASV IKP; pašlaik tas ir nedaudz zem 66 %. Ķīnā 1999. gadā tika veikti tikai 5 % no pasaules bruto investīcijām; 2020. gadā tie bija 29 % – vairāk nekā jebkur citur. Tajā pašā laikposmā ASV teritorijā un Eiropas Savienībā šis īpatsvars ir ievērojami samazinājies – ASV no 29 % līdz 20 % un ES no 23 % līdz tikai 15 %. Eiropas Savienībai ir pa spēkam to mainīt: vienotā tirgus izveides pabeigšana varētu desmit gados palielināt ekonomikas produktivitāti par vairāk nekā 700 miljardiem EUR, un kopīga digitālā ekonomika varētu dot vēl 178 miljardus EUR. Tad ES varētu arī turpmāk sekmīgi ieviest un popularizēt Eiropas standartus visā pasaulē. |
| --- | --- |

2.2.

Iekšzemes kopprodukts (IKP) liecina par Eiropas konkurētspējas pasliktināšanos: IKP uz vienu iedzīvotāju Eiropas Savienībā 21. gadsimta sākumā bija aptuveni 70 % no ASV IKP; pašlaik tas ir nedaudz zem 66 %. Ķīnā 1999. gadā tika veikti tikai 5 % no pasaules bruto investīcijām; 2020. gadā tie bija 29 % – vairāk nekā jebkur citur. Tajā pašā laikposmā ASV teritorijā un Eiropas Savienībā šis īpatsvars ir ievērojami samazinājies – ASV no 29 % līdz 20 % un ES no 23 % līdz tikai 15 %. Eiropas Savienībai ir pa spēkam to mainīt: vienotā tirgus izveides pabeigšana varētu desmit gados palielināt ekonomikas produktivitāti par vairāk nekā 700 miljardiem EUR, un kopīga digitālā ekonomika varētu dot vēl 178 miljardus EUR. Tad ES varētu arī turpmāk sekmīgi ieviest un popularizēt Eiropas standartus visā pasaulē.

| 2.3. | Ārkārtīgi augsto enerģijas cenu un inflācijas dēļ ES cieš vairāk nekā tās konkurenti pasaulē, tajā pašā laikā citas pasaules tautsaimniecības subsidē savas nozares un dod tām priekšroku. Tie ir faktori, kas rada ES deindustrializācijas risku. Lai sekmīgi risinātu šīs problēmas un citus pašreizējos un turpmākos problēmjautājumus, ir jāstiprina ES ekonomikas strukturālā un ilgtspējīgā konkurētspēja un noturība. Būtisks priekšnoteikums Eiropas rūpniecības konkurētspējai ir pieņemamas enerģijas cenas un droša energoapgāde. |
| --- | --- |

2.3.

Ārkārtīgi augsto enerģijas cenu un inflācijas dēļ ES cieš vairāk nekā tās konkurenti pasaulē, tajā pašā laikā citas pasaules tautsaimniecības subsidē savas nozares un dod tām priekšroku. Tie ir faktori, kas rada ES deindustrializācijas risku. Lai sekmīgi risinātu šīs problēmas un citus pašreizējos un turpmākos problēmjautājumus, ir jāstiprina ES ekonomikas strukturālā un ilgtspējīgā konkurētspēja un noturība. Būtisks priekšnoteikums Eiropas rūpniecības konkurētspējai ir pieņemamas enerģijas cenas un droša energoapgāde.

| 2.4. | Globālie ekonomikas apstākļi ir ārkārtīgi mainījušies pēdējos gados; ES vairs nevar paļauties uz funkcionējošu daudzpusēju, uz noteikumiem balstītu ekonomikas un tirdzniecības sistēmu, bet saskaras ar pieaugošiem globāliem tirgus izkropļojumiem tādu pasākumu dēļ kā ASV Inflācijas samazināšanas akts, kura mērķis ir ASV rūpniecības dalībniekus atbalstīt, izmantojot nodokļu kredītus, dāsnu finansiālu atbalstu un vietējās prasības – tas kaitē ekonomikas dalībniekiem, kas nav ASV ekonomikas dalībnieki –, vai tādi ilgstoši protekcionistiski Ķīnas subsīdiju režīmi, kas arī dod priekšroku dalībniekiem no savas valsts un īsteno nacionālistisku ekonomikas programmu. Eiropas Savienībai ir apņēmīgi jāreaģē un jāapzina politiskie līdzekļi, pasākumi un instrumenti, kuriem jākļūst ātrākiem, novatoriskākiem un atkal pievilcīgākiem investoriem, un vienlaikus jāsaglabā savas sociālās un vides vērtības. |
| --- | --- |

2.4.

Globālie ekonomikas apstākļi ir ārkārtīgi mainījušies pēdējos gados; ES vairs nevar paļauties uz funkcionējošu daudzpusēju, uz noteikumiem balstītu ekonomikas un tirdzniecības sistēmu, bet saskaras ar pieaugošiem globāliem tirgus izkropļojumiem tādu pasākumu dēļ kā ASV Inflācijas samazināšanas akts, kura mērķis ir ASV rūpniecības dalībniekus atbalstīt, izmantojot nodokļu kredītus, dāsnu finansiālu atbalstu un vietējās prasības – tas kaitē ekonomikas dalībniekiem, kas nav ASV ekonomikas dalībnieki –, vai tādi ilgstoši protekcionistiski Ķīnas subsīdiju režīmi, kas arī dod priekšroku dalībniekiem no savas valsts un īsteno nacionālistisku ekonomikas programmu. Eiropas Savienībai ir apņēmīgi jāreaģē un jāapzina politiskie līdzekļi, pasākumi un instrumenti, kuriem jākļūst ātrākiem, novatoriskākiem un atkal pievilcīgākiem investoriem, un vienlaikus jāsaglabā savas sociālās un vides vērtības.

| 2.5. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par Zaļā kursa industriālo plānu un par Neto nulles emisiju industrijas aktu, kuros sniegti norādījumi un prognozes ES rūpniecības dalībniekiem un paredzēta apņemšanās atbalstīt Eiropas ražotājus un ar tiem saistītās ekosistēmas. Centieni, kas skar pāreju uz dekarbonizētu ekonomiku līdz 2050. gadam, ir uzskatāmi par otro rūpniecisko revolūciju, un kā tādi tie ir arī jāsaprot kopā ar nepieciešamām politiskām, ekonomiskām un sociālām saistībām. |
| --- | --- |

2.5.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par Zaļā kursa industriālo plānu un par Neto nulles emisiju industrijas aktu, kuros sniegti norādījumi un prognozes ES rūpniecības dalībniekiem un paredzēta apņemšanās atbalstīt Eiropas ražotājus un ar tiem saistītās ekosistēmas. Centieni, kas skar pāreju uz dekarbonizētu ekonomiku līdz 2050. gadam, ir uzskatāmi par otro rūpniecisko revolūciju, un kā tādi tie ir arī jāsaprot kopā ar nepieciešamām politiskām, ekonomiskām un sociālām saistībām.

| 2.6. | EESK sevišķi atbalsta, ka abos dokumentos ir skaidri norādīts uz nepieciešamību veikt visaptverošas investīcijas pārejā uz ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību. Zaļās rūpniecības politikas mērķim vajadzētu būt arī sociālās labklājības uzlabošanai. Mēs atzinīgi vērtējam to, ka Neto nulles emisiju industrijas akts ir mērķēts uz prasmju un cilvēkresursu trūkumu, kas pašlaik palēnina pāreju. Tomēr nav risināts jautājums par to, kā tiks īstenoti izvirzītie mērķi un uzdevumi un kādi efektīvi pasākumi tiks veikti. |
| --- | --- |

2.6.

EESK sevišķi atbalsta, ka abos dokumentos ir skaidri norādīts uz nepieciešamību veikt visaptverošas investīcijas pārejā uz ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību. Zaļās rūpniecības politikas mērķim vajadzētu būt arī sociālās labklājības uzlabošanai. Mēs atzinīgi vērtējam to, ka Neto nulles emisiju industrijas akts ir mērķēts uz prasmju un cilvēkresursu trūkumu, kas pašlaik palēnina pāreju. Tomēr nav risināts jautājums par to, kā tiks īstenoti izvirzītie mērķi un uzdevumi un kādi efektīvi pasākumi tiks veikti.

| 2.7. | Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju precizēt, kādus efektīvus pasākumus tā plāno veikt, lai uzlabotu Eiropas ekonomikas atrašanās vietas faktorus un konkurētspēju un izceltu Eiropas Savienību tās sistēmisko sāncenšu vidū. Šīm darbībām vajadzētu būt vērstām uz visu dalībvalstu savienojamības uzlabošanu vienotajā tirgū, piemēram, attīstot un modernizējot transporta un enerģētikas infrastruktūru un starpsavienojumus, tostarp tīklos. |
| --- | --- |

2.7.

Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju precizēt, kādus efektīvus pasākumus tā plāno veikt, lai uzlabotu Eiropas ekonomikas atrašanās vietas faktorus un konkurētspēju un izceltu Eiropas Savienību tās sistēmisko sāncenšu vidū. Šīm darbībām vajadzētu būt vērstām uz visu dalībvalstu savienojamības uzlabošanu vienotajā tirgū, piemēram, attīstot un modernizējot transporta un enerģētikas infrastruktūru un starpsavienojumus, tostarp tīklos.

| 2.8. | EESK norāda, ka gan darba devēji, gan darba ņēmēji, gan iedzīvotāji piedzīvo grūtus laikus; energoapgādes satricinājumi, darbaspēka piedāvājuma satricinājumi, piegādes ķēdes satricinājumi un inflācija – tas viss ikvienam rada ievērojamu kumulatīvo slogu. Tādējādi ES Zaļā kursa industriālā plāna un Neto nulles emisiju industrijas akta mērķim vajadzētu būt samazināt, nevis palielināt šo slogu. |
| --- | --- |

2.8.

EESK norāda, ka gan darba devēji, gan darba ņēmēji, gan iedzīvotāji piedzīvo grūtus laikus; energoapgādes satricinājumi, darbaspēka piedāvājuma satricinājumi, piegādes ķēdes satricinājumi un inflācija – tas viss ikvienam rada ievērojamu kumulatīvo slogu. Tādējādi ES Zaļā kursa industriālā plāna un Neto nulles emisiju industrijas akta mērķim vajadzētu būt samazināt, nevis palielināt šo slogu.

| 2.9. | EESK uzskata arī, ka patērētājiem ir svarīga loma pārejā uz neto nulles emisijām līdz 2050. gadam. Viņu izvēle par labu vienam vai otram produktam un viņu atbalsts, iecietība vai tā trūkums attiecībā uz izgatavošanu un ražošanas apstākļiem Eiropas Savienībā, kā arī trešās valstīs ir svarīgs elements pārmaiņu ieviešanā. EESK atbalsta patērētāju spēcināšanu (1) un uzsver, ka viņiem ir jāpieņem apzināti lēmumi. |
| --- | --- |

2.9.

EESK uzskata arī, ka patērētājiem ir svarīga loma pārejā uz neto nulles emisijām līdz 2050. gadam. Viņu izvēle par labu vienam vai otram produktam un viņu atbalsts, iecietība vai tā trūkums attiecībā uz izgatavošanu un ražošanas apstākļiem Eiropas Savienībā, kā arī trešās valstīs ir svarīgs elements pārmaiņu ieviešanā. EESK atbalsta patērētāju spēcināšanu (1

3.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

3.1.   Tiesiskais regulējums

Tiesiskais regulējums

| 3.1.1. | ES politikas veidošanā būtu jābalstās uz inovāciju, izcilību un augsti kompetentiem un kvalificētiem cilvēkiem un jākoncentrējas uz birokrātijas samazināšanu un izmaksu pazemināšanu, kad vien tas iespējams. Tiesiskums, kas ir viens no ES stūrakmeņiem, garantē noteiktību un stabilitāti uzņēmējdarbības vidē, un tas ir jārespektē jebkuros apstākļos. Lai nodrošinātu stabilitāti, sociālo pieņemamību un ekonomisko noturību, ir nepieciešams strukturēts sociālais dialogs, ko veido trīspusējas sarunas starp valdībām, arodbiedrībām un darba devēju organizācijām. |
| --- | --- |

3.1.1.

ES politikas veidošanā būtu jābalstās uz inovāciju, izcilību un augsti kompetentiem un kvalificētiem cilvēkiem un jākoncentrējas uz birokrātijas samazināšanu un izmaksu pazemināšanu, kad vien tas iespējams. Tiesiskums, kas ir viens no ES stūrakmeņiem, garantē noteiktību un stabilitāti uzņēmējdarbības vidē, un tas ir jārespektē jebkuros apstākļos. Lai nodrošinātu stabilitāti, sociālo pieņemamību un ekonomisko noturību, ir nepieciešams strukturēts sociālais dialogs, ko veido trīspusējas sarunas starp valdībām, arodbiedrībām un darba devēju organizācijām.

| 3.1.2. | Neto nulles emisiju industrijas aktā ierosināts gan pasākumu kopums, lai veidotu vēl labvēlīgākus apstākļus neto nulles emisiju tehnoloģiju izgatavošanai, gan arī vienkāršota regulatīvā vide ar, piemēram, ātrākām atļauju piešķiršanas procedūrām un vienas pieturas aģentūrām administrācijā. Ir ļoti svarīgi, lai, neskarot regulā noteiktos sociālos un vides mērķus, šīs ātrākās atļauju izsniegšanas procedūras tiktu piemērotas visā vērtības ķēdē saistībā ar neto nulles emisiju tehnoloģiju projektiem. Lai gan EESK piekrīt šādai pieejai, tā mudina likumdevējus šos uzlabojumus neaprobežot tikai ar nulles līmeņa emisiju tehnoloģijām, bet gan padarīt tos par standartu visās ekonomikas nozarēs. |
| --- | --- |

3.1.2.

Neto nulles emisiju industrijas aktā ierosināts gan pasākumu kopums, lai veidotu vēl labvēlīgākus apstākļus neto nulles emisiju tehnoloģiju izgatavošanai, gan arī vienkāršota regulatīvā vide ar, piemēram, ātrākām atļauju piešķiršanas procedūrām un vienas pieturas aģentūrām administrācijā. Ir ļoti svarīgi, lai, neskarot regulā noteiktos sociālos un vides mērķus, šīs ātrākās atļauju izsniegšanas procedūras tiktu piemērotas visā vērtības ķēdē saistībā ar neto nulles emisiju tehnoloģiju projektiem. Lai gan EESK piekrīt šādai pieejai, tā mudina likumdevējus šos uzlabojumus neaprobežot tikai ar nulles līmeņa emisiju tehnoloģijām, bet gan padarīt tos par standartu visās ekonomikas nozarēs.

| 3.1.3. | EESK norāda, ka galu galā Eiropas rūpniecības pārveide ir daudz plašāka nekā tikai tīro tehnoloģiju ražošana, jo Eiropā ir daudzas energoietilpīgas smagās un primārās rūpniecības nozares, kuras ir jādekarbonizē un kuras nav iekļautas Zaļā kursa industriālajā plānā. Saskaņotu Eiropas rūpniecības stratēģiju veido iekļaujoša ekonomikas izaugsme, kas nodrošina, ka visas dalībvalstis un reģioni piedalās zaļās rūpniecības pārkārtošanā un gūst no tās labumu. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai Zaļā kursa industriālajā plānā netiktu pieļauta vienotā tirgus sadrumstalotība un tiktu panākta kohēzija starp dalībvalstīm un reģioniem. |
| --- | --- |

3.1.3.

EESK norāda, ka galu galā Eiropas rūpniecības pārveide ir daudz plašāka nekā tikai tīro tehnoloģiju ražošana, jo Eiropā ir daudzas energoietilpīgas smagās un primārās rūpniecības nozares, kuras ir jādekarbonizē un kuras nav iekļautas Zaļā kursa industriālajā plānā. Saskaņotu Eiropas rūpniecības stratēģiju veido iekļaujoša ekonomikas izaugsme, kas nodrošina, ka visas dalībvalstis un reģioni piedalās zaļās rūpniecības pārkārtošanā un gūst no tās labumu. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai Zaļā kursa industriālajā plānā netiktu pieļauta vienotā tirgus sadrumstalotība un tiktu panākta kohēzija starp dalībvalstīm un reģioniem.

| 3.1.4. | EESK ir pārliecināta, ka ir iespējams izstrādāt tādu zaļās vienkāršošanas programmu, kas ļauj uzlabot atļauju piešķiršanu zaļajiem projektiem un vienlaikus ievērot vides tiesību aktus. Līdztekus apstiprināšanas procesu digitalizācijai un vienkāršošanai ir nepieciešams palielināt vietējās un valsts pārvaldes iestāžu speciālās zināšanas, spējas un prasmes. Atļauju piešķiršanas procedūru efektivitāte ir jāuzlabo, veicot pienācīgu plānošanu un uzlabojot attiecīgā administratīvā līmeņa spējas, tostarp palielinot darbinieku skaitu un apmācītu personālu. Ņemot vērā nepieciešamību stiprināt ES uzņēmumu konkurētspēju, ES lēmumu pieņemšanas procesos ir jāiekļauj konkurētspējas pārbaude, lai lēmumos par tiesību aktu priekšlikumiem nodrošinātu līdzsvaru starp ekonomisko, sociālo un vides dimensiju. |
| --- | --- |

3.1.4.

EESK ir pārliecināta, ka ir iespējams izstrādāt tādu zaļās vienkāršošanas programmu, kas ļauj uzlabot atļauju piešķiršanu zaļajiem projektiem un vienlaikus ievērot vides tiesību aktus. Līdztekus apstiprināšanas procesu digitalizācijai un vienkāršošanai ir nepieciešams palielināt vietējās un valsts pārvaldes iestāžu speciālās zināšanas, spējas un prasmes. Atļauju piešķiršanas procedūru efektivitāte ir jāuzlabo, veicot pienācīgu plānošanu un uzlabojot attiecīgā administratīvā līmeņa spējas, tostarp palielinot darbinieku skaitu un apmācītu personālu. Ņemot vērā nepieciešamību stiprināt ES uzņēmumu konkurētspēju, ES lēmumu pieņemšanas procesos ir jāiekļauj konkurētspējas pārbaude, lai lēmumos par tiesību aktu priekšlikumiem nodrošinātu līdzsvaru starp ekonomisko, sociālo un vides dimensiju.

| 3.1.5. | EESK uzsver: lai nepieļautu IKP un labklājības zudumu, regulējums ir jāpapildina ar citiem instrumentiem, piemēram, subsīdijām. Ziņošanas prasības, kas iekļautas ES tiesību aktos vides, digitālajā un ekonomikas jomā, būtu jāracionalizē un pēc iespējas jāsaskaņo, lai varētu novērst noteikumu skaita palielināšanos, regulatīvo haosu un vienotā tirgus sadrumstalotību. |
| --- | --- |

3.1.5.

EESK uzsver: lai nepieļautu IKP un labklājības zudumu, regulējums ir jāpapildina ar citiem instrumentiem, piemēram, subsīdijām. Ziņošanas prasības, kas iekļautas ES tiesību aktos vides, digitālajā un ekonomikas jomā, būtu jāracionalizē un pēc iespējas jāsaskaņo, lai varētu novērst noteikumu skaita palielināšanos, regulatīvo haosu un vienotā tirgus sadrumstalotību.

3.2.   Piekļuve investīcijām un to veicināšana

Piekļuve investīcijām un to veicināšana

| 3.2.1. | Ekonomikas dalībnieki Eiropas Savienībā saskaras ar sīvu globālo konkurenci. Lai uzlabotu konkurētspēju, būtiska nozīme ir laikam. Tāpēc EESK uzsver, ka ir ātrāk jāpieņem lēmumi par finansiālo atbalstu un piekļuvi finansējumam, tostarp saistībā ar dažādām Eiropas atbalsta programmām, piemēram, REPowerEU, InvestEU un citām shēmām. Ilgstošas un novilcinātas procedūras – nesaprotams finansējuma mudžeklis – investorus atbaidīs no Eiropas un kaitēs centieniem piesaistīt investīcijas. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ekonomikas dalībnieki Eiropas Savienībā saskaras ar sīvu globālo konkurenci. Lai uzlabotu konkurētspēju, būtiska nozīme ir laikam. Tāpēc EESK uzsver, ka ir ātrāk jāpieņem lēmumi par finansiālo atbalstu un piekļuvi finansējumam, tostarp saistībā ar dažādām Eiropas atbalsta programmām, piemēram, REPowerEU

InvestEU

| 3.2.2. | Tāpēc EESK uzsver, ka finansiālajam atbalstam jābūt iedarbīgam, savlaicīgam un vieglāk pieejamam gan darbības izmaksu, gan kapitālizdevumu vajadzībām jebkāda lieluma uzņēmumiem, tostarp MVU. EESK aicina izvērtēt pašreizējos instrumentus, lai apzinātu un uzlabotu veiksmīgākos no tiem. EESK uzskata, ka Zaļā kursa industriālajā plānā ir jānosaka, kad un kur būtisks ir publiskais finansējums, lai, pamatojoties uz skaidriem nosacījumiem, atbalstītu svarīgu nozaru pārkārtošanu, un otrādi – kur šo funkciju var pildīt privātais finansējums, ja tiek ieviesti atbilstoši regulatīvie stimuli. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tāpēc EESK uzsver, ka finansiālajam atbalstam jābūt iedarbīgam, savlaicīgam un vieglāk pieejamam gan darbības izmaksu, gan kapitālizdevumu vajadzībām jebkāda lieluma uzņēmumiem, tostarp MVU. EESK aicina izvērtēt pašreizējos instrumentus, lai apzinātu un uzlabotu veiksmīgākos no tiem. EESK uzskata, ka Zaļā kursa industriālajā plānā ir jānosaka, kad un kur būtisks ir publiskais finansējums, lai, pamatojoties uz skaidriem nosacījumiem, atbalstītu svarīgu nozaru pārkārtošanu, un otrādi – kur šo funkciju var pildīt privātais finansējums, ja tiek ieviesti atbilstoši regulatīvie stimuli.

| 3.2.3. | EESK vēlas brīdināt, ka vienkārša valsts atbalsta noteikumu mīkstināšana, neparedzot papildu ES līmeņa finanšu mehānismus, visticamāk, palielinās atšķirības starp ES valstu tautsaimniecībām, jo dažām ES valstīm var nebūt fiskālo iespēju, lai ieguldītu zaļās pārkārtošanās procesā. Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) un REPowerEU ietvaros aizdevumu pārvirzīšana tīrām rūpniecības nozarēm var radīt ietekmi tikai tad, ja tos papildina ievērojams dotāciju finansējums darbībām, kas ne vienmēr nodrošinās atdevi no investīcijām, piemēram, publiskās infrastruktūras attīstīšana, dotācijas mājsaimniecībām, kurām nav resursu renovācijai, un maza mēroga investīcijas atjaunīgos energoresursos, kā arī izglītība un pārkvalifikācija. |
| --- | --- |

3.2.3.

EESK vēlas brīdināt, ka vienkārša valsts atbalsta noteikumu mīkstināšana, neparedzot papildu ES līmeņa finanšu mehānismus, visticamāk, palielinās atšķirības starp ES valstu tautsaimniecībām, jo dažām ES valstīm var nebūt fiskālo iespēju, lai ieguldītu zaļās pārkārtošanās procesā. Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) un REPowerEU

| 3.2.4. | EESK ierosina, ka Zaļā kursa industriālajā plānā būtu jākoncentrējas arī uz zaļā publiskā iepirkuma izstrādi, jo tādējādi publiskā sektora iestādes kļūst par zaļo produktu iepircējām. Resursi, kas paredzēti Zaļā kursa industriālajā plānā, tāpat kā atjauninātajos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, varētu segt izmaksas, kas saistītas ar zaļo publisko iepirkumu, līdz saskaņā ar ES tiesību aktiem tas kļūst par kopīgu prasību. Publiskajam atbalstam jābūt atkarīgam no nosacījumiem, kuru mērķis ir uzlabot vides aizsardzību, atbalstīt uzņēmumus kvalitatīvu darbvietu piedāvāšanā, veicināt piekļuvi apmācībai un radīt kvalitatīvu māceklību. Turklāt ir svarīgi, lai publiskā iepirkuma konkursi kļūtu pieejamāki MVU. Šajā nolūkā EESK aicina Komisiju izveidot viegli lietojamu datubāzi. |
| --- | --- |

3.2.4.

EESK ierosina, ka Zaļā kursa industriālajā plānā būtu jākoncentrējas arī uz zaļā publiskā iepirkuma izstrādi, jo tādējādi publiskā sektora iestādes kļūst par zaļo produktu iepircējām. Resursi, kas paredzēti Zaļā kursa industriālajā plānā, tāpat kā atjauninātajos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, varētu segt izmaksas, kas saistītas ar zaļo publisko iepirkumu, līdz saskaņā ar ES tiesību aktiem tas kļūst par kopīgu prasību. Publiskajam atbalstam jābūt atkarīgam no nosacījumiem, kuru mērķis ir uzlabot vides aizsardzību, atbalstīt uzņēmumus kvalitatīvu darbvietu piedāvāšanā, veicināt piekļuvi apmācībai un radīt kvalitatīvu māceklību. Turklāt ir svarīgi, lai publiskā iepirkuma konkursi kļūtu pieejamāki MVU. Šajā nolūkā EESK aicina Komisiju izveidot viegli lietojamu datubāzi.

| 3.2.5. | Atrisinot tādas problēmas kā tirgus nepilnības un nozares ar nepietiekamu privāto finansējumu, jaunajam kopīgajam ES finansējumam būtu jāsniedz efektīvs atbalsts dažādiem tīro tehnoloģiju nozares segmentiem, it īpaši MVU. Tas nedrīkstētu pieļaut iekšējā tirgus izkropļojumus, un tam būtu jāpalīdz uzlabot ekonomisko kohēziju visā ES. Šajā saistībā EESK uzsver, ka pagaidu atbrīvojumiem no valsts atbalsta noteikumiem arī turpmāk vajadzētu būt īslaicīgiem un mērķorientētiem. Tam vajadzētu būt vērstam arī uz darba ņēmēju pārkvalifikāciju, apmācību un taisnīgu pārkārtošanos, lai nodrošinātu nākotnes prasībām atbilstošu prasmju bāzi. |
| --- | --- |

3.2.5.

Atrisinot tādas problēmas kā tirgus nepilnības un nozares ar nepietiekamu privāto finansējumu, jaunajam kopīgajam ES finansējumam būtu jāsniedz efektīvs atbalsts dažādiem tīro tehnoloģiju nozares segmentiem, it īpaši MVU. Tas nedrīkstētu pieļaut iekšējā tirgus izkropļojumus, un tam būtu jāpalīdz uzlabot ekonomisko kohēziju visā ES. Šajā saistībā EESK uzsver, ka pagaidu atbrīvojumiem no valsts atbalsta noteikumiem arī turpmāk vajadzētu būt īslaicīgiem un mērķorientētiem. Tam vajadzētu būt vērstam arī uz darba ņēmēju pārkvalifikāciju, apmācību un taisnīgu pārkārtošanos, lai nodrošinātu nākotnes prasībām atbilstošu prasmju bāzi.

| 3.2.6. | EESK apzinās, ka ir grūti radīt papildu ES līmeņa finansējumu. Tuvākajā nākotnē līdztekus gaidāmajām sarunām par DFS būtu jāuzsāk nopietnas debates par jauniem ES pašu resursiem un ES Suverenitātes fondu. Īstermiņā ETS inovāciju fonda ietvaros pieejamais finansējums būtu jāpiešķir sākumposmā un jānovirza uz revolucionārām tehnoloģijām grūti dekarbonizējamās nozarēs. |
| --- | --- |

3.2.6.

EESK apzinās, ka ir grūti radīt papildu ES līmeņa finansējumu. Tuvākajā nākotnē līdztekus gaidāmajām sarunām par DFS būtu jāuzsāk nopietnas debates par jauniem ES pašu resursiem un ES Suverenitātes fondu. Īstermiņā ETS inovāciju fonda ietvaros pieejamais finansējums būtu jāpiešķir sākumposmā un jānovirza uz revolucionārām tehnoloģijām grūti dekarbonizējamās nozarēs.

3.3.   Tirgi un piegādes ķēdes

Tirgi un piegādes ķēdes

| 3.3.1. | Eiropas Komisija 2021. gadā savā industriālajā stratēģijā publicēja “rūpniecības ekosistēmu” sarakstu. Stratēģijas mērķis ir gūt labāku izpratni gan par savstarpējām saiknēm, gan par trūkumiem Eiropas ekonomikas struktūrās un piegādes ķēdēs. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK aicina Eiropas Komisiju atzīt savstarpējo atkarību starp vērtības ķēdēm un to, kāda nozīme ir ķīmiskajām vielām, izejvielām un it īpaši primārajām nozarēm un procesiem pārejā uz neto nulles emisijām un aprites ekonomiku. Koncentrēšanās uz neto nulles emisiju tehnoloģijām nedrīkst radīt jaunus trūkumus Eiropas piegādes ķēdēs, jo nepietiekama uzmanība pievērsta citu nozaru, piemēram, energoietilpīgu nozaru, vajadzībām. Ja netiks risinātas minēto nozaru problēmas, piemēram, augstās enerģijas cenas, ES riskē zaudēt nozīmīgas, varbūt pat stratēģiskas, rūpniecības ekosistēmu daļas. |
| --- | --- |

3.3.1.

Eiropas Komisija 2021. gadā savā industriālajā stratēģijā publicēja “rūpniecības ekosistēmu” sarakstu. Stratēģijas mērķis ir gūt labāku izpratni gan par savstarpējām saiknēm, gan par trūkumiem Eiropas ekonomikas struktūrās un piegādes ķēdēs. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK aicina Eiropas Komisiju atzīt savstarpējo atkarību starp vērtības ķēdēm un to, kāda nozīme ir ķīmiskajām vielām, izejvielām un it īpaši primārajām nozarēm un procesiem pārejā uz neto nulles emisijām un aprites ekonomiku. Koncentrēšanās uz neto nulles emisiju tehnoloģijām nedrīkst radīt jaunus trūkumus Eiropas piegādes ķēdēs, jo nepietiekama uzmanība pievērsta citu nozaru, piemēram, energoietilpīgu nozaru, vajadzībām. Ja netiks risinātas minēto nozaru problēmas, piemēram, augstās enerģijas cenas, ES riskē zaudēt nozīmīgas, varbūt pat stratēģiskas, rūpniecības ekosistēmu daļas.

| 3.3.2. | EESK vēlas uzsvērt arī nepieciešamību nodrošināt piekļuvi enerģijai un izejvielām par konkurētspējīgu cenu. Šāda politika būtu jāatbalsta ar tirdzniecības nolīgumiem un globāliem pasākumiem izejvielu jomā. Vienlaikus EESK atzīst, ka globāla sacensība par izejvielu resursiem nav ilgtspējīga. Tāpēc Eiropai būtu jāatrod veidi, kā palielināt resursu un materiālu efektivitāti, plaši ieviešot pieprasījuma pārvaldības un samazināšanas pasākumus: ekodizainu un apritīgumu, energoefektivitāti, produktu ilgtspējas stiprināšanu un mērķtiecīgas inovatīvas prakses un paņēmienu atbalstīšanu. EESK aicina prioritārā kārtā veikt revīziju, lai noteiktu, kā ES var kontrolēt un uzlabot savas vērtību ķēdes un izvairīties no pārmērīgas atkarības. |
| --- | --- |

3.3.2.

EESK vēlas uzsvērt arī nepieciešamību nodrošināt piekļuvi enerģijai un izejvielām par konkurētspējīgu cenu. Šāda politika būtu jāatbalsta ar tirdzniecības nolīgumiem un globāliem pasākumiem izejvielu jomā. Vienlaikus EESK atzīst, ka globāla sacensība par izejvielu resursiem nav ilgtspējīga. Tāpēc Eiropai būtu jāatrod veidi, kā palielināt resursu un materiālu efektivitāti, plaši ieviešot pieprasījuma pārvaldības un samazināšanas pasākumus: ekodizainu un apritīgumu, energoefektivitāti, produktu ilgtspējas stiprināšanu un mērķtiecīgas inovatīvas prakses un paņēmienu atbalstīšanu. EESK aicina prioritārā kārtā veikt revīziju, lai noteiktu, kā ES var kontrolēt un uzlabot savas vērtību ķēdes un izvairīties no pārmērīgas atkarības.

| 3.3.3. | EESK uzsver, ka ir jāveido ciešākas tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm, virzoties uz priekšu darbā pie brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kas veicina arī mūsu vērtības, un vienlaikus jāturpina izstrādāt un izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, piemēram, antidempingu, pretpiespiešanas pasākumus un ārvalstu ieguldījumu izvērtēšanu. |
| --- | --- |

3.3.3.

EESK uzsver, ka ir jāveido ciešākas tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm, virzoties uz priekšu darbā pie brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kas veicina arī mūsu vērtības, un vienlaikus jāturpina izstrādāt un izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, piemēram, antidempingu, pretpiespiešanas pasākumus un ārvalstu ieguldījumu izvērtēšanu.

| 3.3.4. | Lai Eiropas Savienībā saglabātu rūpniecisko ražošanu un ar to saistītās darbības, enerģijai un izejvielām jābūt pieejamām par konkurētspējīgām cenām. Attīstot savu konkurētspēju, noturību un globālo ietekmi, Eiropas Savienībai būtu jāpaļaujas uz atvērtu tirgus ekonomiku un atvērtu sabiedrību kā tās pamatvērtībām un jāpārorientē sava darbība uz būtiskajiem labklājības un labbūtības radīšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.3.4.

Lai Eiropas Savienībā saglabātu rūpniecisko ražošanu un ar to saistītās darbības, enerģijai un izejvielām jābūt pieejamām par konkurētspējīgām cenām. Attīstot savu konkurētspēju, noturību un globālo ietekmi, Eiropas Savienībai būtu jāpaļaujas uz atvērtu tirgus ekonomiku un atvērtu sabiedrību kā tās pamatvērtībām un jāpārorientē sava darbība uz būtiskajiem labklājības un labbūtības radīšanas nosacījumiem.

3.4.   Prasmju pilnveide kvalitatīvu darbvietu radīšanai neto nulles emisiju tehnoloģiju jomā

Prasmju pilnveide kvalitatīvu darbvietu radīšanai neto nulles emisiju tehnoloģiju jomā

| 3.4.1. | EESK atbalsta efektīvu mūžizglītības sistēmu principus un turpmāk vajadzīgo prasmju prognozēšanas uzlabojumus. Ņemot vērā iepriekš minēto, mēs uzskatām, ka sociālajiem partneriem jābūt strukturāli iesaistītiem plānotajās neto nulles emisiju industrijas akadēmijās. Turklāt EESK uzskata, ka uzlabots tiesiskais regulējums kopīgai kvalifikāciju atzīšanai būtu jāattiecina ne tikai uz darbvietām, kas saistītas ar neto nulles emisiju tehnoloģijām, bet arī uz visām nozarēm un prasmēm. EESK norāda, ka Eiropas rūpniecību var atbalstīt, investējot darba ņēmējos un atbalstot viņus, tostarp aizsargājot darbvietas un palīdzot tām personām, kas piedalās saīsināta darba laika shēmās. |
| --- | --- |

3.4.1.

EESK atbalsta efektīvu mūžizglītības sistēmu principus un turpmāk vajadzīgo prasmju prognozēšanas uzlabojumus. Ņemot vērā iepriekš minēto, mēs uzskatām, ka sociālajiem partneriem jābūt strukturāli iesaistītiem plānotajās neto nulles emisiju industrijas akadēmijās. Turklāt EESK uzskata, ka uzlabots tiesiskais regulējums kopīgai kvalifikāciju atzīšanai būtu jāattiecina ne tikai uz darbvietām, kas saistītas ar neto nulles emisiju tehnoloģijām, bet arī uz visām nozarēm un prasmēm. EESK norāda, ka Eiropas rūpniecību var atbalstīt, investējot darba ņēmējos un atbalstot viņus, tostarp aizsargājot darbvietas un palīdzot tām personām, kas piedalās saīsināta darba laika shēmās.

| 3.4.2. | EESK ir pārliecināta, ka būs vajadzīga kvalifikācijas celšana un apmācība, lai atbalstītu pārkārtošanos. Kopumā riska nozares, kas saistītas ar augstām emisijām, rada nelielu apdraudējumu, tomēr dažos Eiropas reģionos to ietekme īstermiņā varētu būt postoša. Tikai ieguldot prasmju uzlabošanā, nodrošinot piekļuvi apmācībai/pārkvalificēšanai un veicinot ekonomikas diversifikāciju virzībā uz zaļākām darbībām, pāreja būs pārvaldāma un ļaus risināt pašreizējo saspringto tirgu problēmu un uzlabot darba tirgus pārdalīšanu. Pārstrukturēšanas vajadzības var labāk prognozēt un pārvaldīt, savlaicīgi iesaistot visas ieinteresētās personas, tostarp darba ņēmēju organizāciju pārstāvjus (2). EESK aicina Komisiju un dalībvalstis gādāt, ka ES industriālais plāns palīdz radīt kvalitatīvas darbvietas ar taisnīgiem darba apstākļiem un labu atalgojumu, kā arī veicināt darba koplīguma slēgšanas sarunas un koplīgumu ievērošanu. |
| --- | --- |

3.4.2.

EESK ir pārliecināta, ka būs vajadzīga kvalifikācijas celšana un apmācība, lai atbalstītu pārkārtošanos. Kopumā riska nozares, kas saistītas ar augstām emisijām, rada nelielu apdraudējumu, tomēr dažos Eiropas reģionos to ietekme īstermiņā varētu būt postoša. Tikai ieguldot prasmju uzlabošanā, nodrošinot piekļuvi apmācībai/pārkvalificēšanai un veicinot ekonomikas diversifikāciju virzībā uz zaļākām darbībām, pāreja būs pārvaldāma un ļaus risināt pašreizējo saspringto tirgu problēmu un uzlabot darba tirgus pārdalīšanu. Pārstrukturēšanas vajadzības var labāk prognozēt un pārvaldīt, savlaicīgi iesaistot visas ieinteresētās personas, tostarp darba ņēmēju organizāciju pārstāvjus (2

| 3.4.3. | Attiecībā uz priekšlikumu par nulles emisiju līmeņa akadēmijām EESK norāda uz esošajām, labi funkcionējošām kvalifikācijas un profesionālās izglītības struktūrām Eiropas Savienībā un uzsver, ka nav juridiska pamata ar regulu ieviest šāda veida [profesionālās] apmācības politikas noteikumus. Regulas projekts neatspoguļo reālo situāciju uzņēmumos un ES dalībvalstīs, par ko liecina arī tas, ka nav paredzēta ne sociālo partneru, ne citu attiecīgo organizāciju pastāvīga iesaistīšana. Lai gan minētā iemesla dēļ EESK uzskata, ka regulas priekšlikumā aplūkotie izglītības un apmācības aspekti būtu jāiekļauj ieteikumā, kā tas parasti darīts šajā politikas jomā, tā aicina ES iestādes gādāt, lai Eiropas neto nulles emisiju industrijas akadēmijas un Neto nulles emisiju Eiropas platformas darbībā tiktu aktīvi iesaistīti vismaz sociālie partneri un Eiropas kameru tīkls. |
| --- | --- |

3.4.3.

Attiecībā uz priekšlikumu par nulles emisiju līmeņa akadēmijām EESK norāda uz esošajām, labi funkcionējošām kvalifikācijas un profesionālās izglītības struktūrām Eiropas Savienībā un uzsver, ka nav juridiska pamata ar regulu ieviest šāda veida [profesionālās] apmācības politikas noteikumus. Regulas projekts neatspoguļo reālo situāciju uzņēmumos un ES dalībvalstīs, par ko liecina arī tas, ka nav paredzēta ne sociālo partneru, ne citu attiecīgo organizāciju pastāvīga iesaistīšana. Lai gan minētā iemesla dēļ EESK uzskata, ka regulas priekšlikumā aplūkotie izglītības un apmācības aspekti būtu jāiekļauj ieteikumā, kā tas parasti darīts šajā politikas jomā, tā aicina ES iestādes gādāt, lai Eiropas neto nulles emisiju industrijas akadēmijas un Neto nulles emisiju Eiropas platformas darbībā tiktu aktīvi iesaistīti vismaz sociālie partneri un Eiropas kameru tīkls.

| 3.4.4. | Eiropas Komisijas aprēķini liecina, ka neto nulles emisiju tehnoloģiju jomā pastāv ievērojams darbvietu radīšanas potenciāls: degvielas elementa ūdeņraža ražošanā ir vajadzīgi 180 000 darbinieku, fotoelementu saules enerģijas ražošanā – 66 000 un akumulatoru ražošanā – 800 000. Tāpēc EESK aicina Komisiju un dalībvalstis ne tikai atbalstīt pamatnosacījumus nepieciešamo prasmju pilnveidošanai Eiropas Savienībā, bet arī paātrināt un standartizēt darba atļaujas kvalificētiem darba ņēmējiem no valstīm ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

3.4.4.

Eiropas Komisijas aprēķini liecina, ka neto nulles emisiju tehnoloģiju jomā pastāv ievērojams darbvietu radīšanas potenciāls: degvielas elementa ūdeņraža ražošanā ir vajadzīgi 180 000 darbinieku, fotoelementu saules enerģijas ražošanā – 66 000 un akumulatoru ražošanā – 800 000. Tāpēc EESK aicina Komisiju un dalībvalstis ne tikai atbalstīt pamatnosacījumus nepieciešamo prasmju pilnveidošanai Eiropas Savienībā, bet arī paātrināt un standartizēt darba atļaujas kvalificētiem darba ņēmējiem no valstīm ārpus Eiropas Savienības.

3.5.   Inovācija

Inovācija

| 3.5.1. | Inovācijas spēja ir vēl viens veids, kā palielināt ražīgumu, un tā ir būtiska, lai uzņēmumi attīstītos, varētu pielāgoties un atjaunināties. Lai ES gūtu panākumus nākotnē, ir vajadzīgas gan privātās, gan publiskās investīcijas pētniecībā un inovācijā. Ir jāveicina sadarbība starp uzņēmumiem, augstskolām un inovācijas organizācijām, jo tas ir svarīgs praktisks veids, kā veicināt produktīvu inovāciju. Arī darba ņēmēju iesaistīšana var pozitīvi ietekmēt inovācijas un paredzēto pārmaiņu potenciāla pilnīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.5.1.

Inovācijas spēja ir vēl viens veids, kā palielināt ražīgumu, un tā ir būtiska, lai uzņēmumi attīstītos, varētu pielāgoties un atjaunināties. Lai ES gūtu panākumus nākotnē, ir vajadzīgas gan privātās, gan publiskās investīcijas pētniecībā un inovācijā. Ir jāveicina sadarbība starp uzņēmumiem, augstskolām un inovācijas organizācijām, jo tas ir svarīgs praktisks veids, kā veicināt produktīvu inovāciju. Arī darba ņēmēju iesaistīšana var pozitīvi ietekmēt inovācijas un paredzēto pārmaiņu potenciāla pilnīgu izmantošanu.

| 3.5.2. | Pašlaik lielākā daļa ES finansējuma galvenokārt ir paredzēta tehnoloģiskās attīstības agrīnajiem posmiem un tam, lai pakārtotie lietotāji ieviestu šīs tehnoloģijas. Atbalsts ražošanas jaudas palielināšanai un darbības izvēršanai joprojām ir nepietiekams. EESK uzskata, ka šī situācija ir jāmaina. |
| --- | --- |

3.5.2.

Pašlaik lielākā daļa ES finansējuma galvenokārt ir paredzēta tehnoloģiskās attīstības agrīnajiem posmiem un tam, lai pakārtotie lietotāji ieviestu šīs tehnoloģijas. Atbalsts ražošanas jaudas palielināšanai un darbības izvēršanai joprojām ir nepietiekams. EESK uzskata, ka šī situācija ir jāmaina.

| 3.5.3. | EESK atzīst, ka kritiski svarīgo izejvielu nozīmi ES rūpnieciskajā darbībā nevar novērtēt pārāk augstu. Šajā sakarā inovācijai prioritārā kārtā vajadzētu būt vērstai uz tādiem aizstājējiem, produktiem un materiāliem, kas var samazināt ES atkarību no tai grūti pieejamiem kritiski svarīgiem materiāliem un izejvielām. |
| --- | --- |

3.5.3.

EESK atzīst, ka kritiski svarīgo izejvielu nozīmi ES rūpnieciskajā darbībā nevar novērtēt pārāk augstu. Šajā sakarā inovācijai prioritārā kārtā vajadzētu būt vērstai uz tādiem aizstājējiem, produktiem un materiāliem, kas var samazināt ES atkarību no tai grūti pieejamiem kritiski svarīgiem materiāliem un izejvielām.

3.6.   Pārvaldība

Pārvaldība

| 3.6.1. | Neto nulles emisiju industrijas akta VII nodaļā ir ierosināts izveidot struktūru – Neto nulles emisiju Eiropas platformu –, kas paredzēta kā atsauces struktūra, kura Komisijai un dalībvalstīm dod iespēju apspriesties, apmainīties ar informāciju un paraugpraksi jautājumos, kas saistīti ar minēto regulu. Tomēr EESK vēlas uzsvērt, ka Komisijai būtu jālūdz ieguldījums ne tikai no ekspertiem, bet galvenokārt no neto nulles emisiju nozares pārstāvjiem un ar to saistītajām arodbiedrībām. EESK atzinīgi vērtē centienus panākt labāku koordināciju, un Komitejai vajadzētu būt iesaistītai platformā, lai strukturāli paustu darba ņēmēju, darba devēju un pilsoniskās sabiedrības viedokli par tās darbu. |
| --- | --- |

3.6.1.

Neto nulles emisiju industrijas akta VII nodaļā ir ierosināts izveidot struktūru – Neto nulles emisiju Eiropas platformu –, kas paredzēta kā atsauces struktūra, kura Komisijai un dalībvalstīm dod iespēju apspriesties, apmainīties ar informāciju un paraugpraksi jautājumos, kas saistīti ar minēto regulu. Tomēr EESK vēlas uzsvērt, ka Komisijai būtu jālūdz ieguldījums ne tikai no ekspertiem, bet galvenokārt no neto nulles emisiju nozares pārstāvjiem un ar to saistītajām arodbiedrībām. EESK atzinīgi vērtē centienus panākt labāku koordināciju, un Komitejai vajadzētu būt iesaistītai platformā, lai strukturāli paustu darba ņēmēju, darba devēju un pilsoniskās sabiedrības viedokli par tās darbu.

3.7.   Stratēģiskās neto nulles emisiju tehnoloģijas

Stratēģiskās neto nulles emisiju tehnoloģijas

| 3.7.1. | EESK atzinīgi vērtē pieeju, ka prioritāri tiek investēts tīrās tehnoloģijās un to atbalstīšanā. Tomēr Neto nulles emisiju industrijas akta priekšlikumā atbalstīto tehnoloģiju sarakstā lielā mērā nav ņemta vērā energoietilpīgo nozaru dekarbonizācija un apritīguma dimensija. Mēs nevaram sasniegt 2050. gadam izvirzītos klimata politikas mērķus, neveidojot konkurētspējīgu aprites ekonomiku: atkritumu, uztvertā oglekļa vai atjaunīgo resursu kā izejvielu izmantošana ir dzīvotspējīgs veids, kā samazināt emisijas visās nozarēs un ierobežot ES atkarību no izejvielu importa. Tāpēc EESK aicina likumdevējus attiecīgi paplašināt stratēģisko neto nulles emisiju tehnoloģiju sarakstu. |
| --- | --- |

3.7.1.

EESK atzinīgi vērtē pieeju, ka prioritāri tiek investēts tīrās tehnoloģijās un to atbalstīšanā. Tomēr Neto nulles emisiju industrijas akta priekšlikumā atbalstīto tehnoloģiju sarakstā lielā mērā nav ņemta vērā energoietilpīgo nozaru dekarbonizācija un apritīguma dimensija. Mēs nevaram sasniegt 2050. gadam izvirzītos klimata politikas mērķus, neveidojot konkurētspējīgu aprites ekonomiku: atkritumu, uztvertā oglekļa vai atjaunīgo resursu kā izejvielu izmantošana ir dzīvotspējīgs veids, kā samazināt emisijas visās nozarēs un ierobežot ES atkarību no izejvielu importa. Tāpēc EESK aicina likumdevējus attiecīgi paplašināt stratēģisko neto nulles emisiju tehnoloģiju sarakstu.

| 3.7.2. | EESK atbalsta skaidru mērķu un uzdevumu noteikšanu attiecībā uz ražošanas jaudu Eiropā, konkrētāk, šādus mērķus: 10 % no mūsu stratēģisko izrakteņu ieguves segt, stingri apņemoties turpināt vides aizsardzību; panākt, ka 40 % materiālu tiek bagātināti, tostarp palielinot ieguves jaudu un tādējādi radot reālu pievienoto vērtību; līdz 2030. gadam sasniegt 15 % reciklēšanas rādītāju. |
| --- | --- |

3.7.2.

EESK atbalsta skaidru mērķu un uzdevumu noteikšanu attiecībā uz ražošanas jaudu Eiropā, konkrētāk, šādus mērķus: 10 % no mūsu stratēģisko izrakteņu ieguves segt, stingri apņemoties turpināt vides aizsardzību; panākt, ka 40 % materiālu tiek bagātināti, tostarp palielinot ieguves jaudu un tādējādi radot reālu pievienoto vērtību; līdz 2030. gadam sasniegt 15 % reciklēšanas rādītāju.

| 3.7.3. | EESK norāda, ka pastāv liels ražošanas izmaksu pieauguma risks, jo gandrīz 25 % emisiju rodas nozarēs, kuras ir grūti dekarbonizējamas un kuras nebūs iespējams dekarbonizēt vēlamajā ātrumā, nepalielinot ražošanas izmaksas. Tas varētu izraisīt piegādes satricinājumu un nespēju apmierināt tirgus vajadzības. Līdz tiks ieviestas jaunās tehnoloģijas, ir ļoti iespējams, ka ražošanas izmaksas pieaugs, izraisot deficītu un augstākas cenas, kas tiks pārnestas uz citiem produktiem vērtības ķēdē. |
| --- | --- |

3.7.3.

EESK norāda, ka pastāv liels ražošanas izmaksu pieauguma risks, jo gandrīz 25 % emisiju rodas nozarēs, kuras ir grūti dekarbonizējamas un kuras nebūs iespējams dekarbonizēt vēlamajā ātrumā, nepalielinot ražošanas izmaksas. Tas varētu izraisīt piegādes satricinājumu un nespēju apmierināt tirgus vajadzības. Līdz tiks ieviestas jaunās tehnoloģijas, ir ļoti iespējams, ka ražošanas izmaksas pieaugs, izraisot deficītu un augstākas cenas, kas tiks pārnestas uz citiem produktiem vērtības ķēdē.

Briselē, 2023. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam, nodrošinot viņiem labāku aizsardzību pret negodīgu praksi un viņu labāku informētību, groza Direktīvu 2005/29/EK un Direktīvu 2011/83/ES” (COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)) (OV C 443, 22.11.2022., 75. lpp.).

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Demokrātija darbavietā” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) (OV C 228, 29.6.2023., 43. lpp.).

2

---