# Eiropas Savienības L 183/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 183 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 20. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 183

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 20. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 997/2004 (2004. gada 17. maijs), ar ko groza Komisijas Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par koksa ogļu importu gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm, un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un pārtrauc ar šo lēmumu ieviesto antidempinga pasākumu starpposma pārbaudi | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 998/2004 (2004. gada 17. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 950/2001, ar ko ievieš galīgu antidempinga maksājumu tādas noteiktas alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā | 4 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 999/2004 (2004. gada 17. maijs) par Regulas (EK) Nr. 1531/2002 piemērošanu, ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes krāsu televīzijas uztvērēju importam un izbeidz procedūru attiecībā uz krāsu televīzijas uztvērēju importu no Singapūras | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1000/2004 (2004. gada 18 maijs), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru, kas attiecas uz dažu to Krievijas Federācijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu un elektrotehniskā silīcijtērauda slokšņu importu, kuru platums pārsniedz 500 mm, un ar ko paredz dažu Krievijas Federācijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu importa reģistrāciju | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1001/2004 (2004. gada 18. maijs), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru, un ar ko paredz Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa reģistrāciju | 13 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1002/2004 (2004. gada 18. maijs), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Baltkrievijas Republikas, Krievijas Federācijas vai Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importa antidempinga procedūru, un ar ko paredz Baltkrievijas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes kālija hlorīda importa reģistrāciju | 16 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1003/2004 (2004. gada 19. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 20 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1004/2004 (2004. gada 18. maijs), ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai | 22 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1005/2004 (2004. gada 19. maijs) par īpašiem auzu intervences pasākumiem Somijā un Zviedrijā | 28 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1006/2004 (2004. gada 19. maijs), ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa sertifikātu pieprasījumus, kuri iesniegti attiecībā uz saldētas liellopu gaļas II apakškvotu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 780/2003 | 31 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1007/2004 (2004. gada 19. maijs), mar kuru groza ievedmuitas nodokļus rīsu nozarē | 32 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1008/2004 (2004. gada 19. maijs), ar kuru dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam piemēro pagaidu antisubsidēšanas nodokli | 35 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1009/2004 (2004. gada 19. maijs), ar kuru dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam piemēro pagaidu antidempinga nodokli | 61 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 997/2004 (2004. gada 17. maijs), ar ko groza Komisijas Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par koksa ogļu importu gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm, un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un pārtrauc ar šo lēmumu ieviesto antidempinga pasākumu starpposma pārbaudi

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 998/2004 (2004. gada 17. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 950/2001, ar ko ievieš galīgu antidempinga maksājumu tādas noteiktas alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā

4

*

Padomes Regula (EK) Nr. 999/2004 (2004. gada 17. maijs) par Regulas (EK) Nr. 1531/2002 piemērošanu, ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes krāsu televīzijas uztvērēju importam un izbeidz procedūru attiecībā uz krāsu televīzijas uztvērēju importu no Singapūras

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1000/2004 (2004. gada 18 maijs), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru, kas attiecas uz dažu to Krievijas Federācijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu un elektrotehniskā silīcijtērauda slokšņu importu, kuru platums pārsniedz 500 mm, un ar ko paredz dažu Krievijas Federācijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu importa reģistrāciju

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1001/2004 (2004. gada 18. maijs), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru, un ar ko paredz Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa reģistrāciju

13

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1002/2004 (2004. gada 18. maijs), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Baltkrievijas Republikas, Krievijas Federācijas vai Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importa antidempinga procedūru, un ar ko paredz Baltkrievijas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes kālija hlorīda importa reģistrāciju

16

Komisijas Regula (EK) Nr. 1003/2004 (2004. gada 19. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

20

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1004/2004 (2004. gada 18. maijs), ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai

22

Komisijas Regula (EK) Nr. 1005/2004 (2004. gada 19. maijs) par īpašiem auzu intervences pasākumiem Somijā un Zviedrijā

28

Komisijas Regula (EK) Nr. 1006/2004 (2004. gada 19. maijs), ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa sertifikātu pieprasījumus, kuri iesniegti attiecībā uz saldētas liellopu gaļas II apakškvotu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 780/2003

31

Komisijas Regula (EK) Nr. 1007/2004 (2004. gada 19. maijs), mar kuru groza ievedmuitas nodokļus rīsu nozarē

32

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1008/2004 (2004. gada 19. maijs), ar kuru dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam piemēro pagaidu antisubsidēšanas nodokli

35

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1009/2004 (2004. gada 19. maijs), ar kuru dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam piemēro pagaidu antidempinga nodokli

61

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2004/496/EK:Padomes lēmums (2004. gada 17. majis) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko aviopārvadātāji veic ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam | 83 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko aviopārvadātāji veic ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam | 84 |
| | | Kommisija |
| | * | 2004/497/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 17. maijs), ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu Nr. 303/96/EOTK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz dažu Krievijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu importu | 86 |
| | * | 2004/498/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 18. maijs), ar ko pieņem saistības, kas cita starpā piedāvātas attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importa antidempinga procedūru | 88 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2004/496/EK:Padomes lēmums (2004. gada 17. majis) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko aviopārvadātāji veic ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam

83

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko aviopārvadātāji veic ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam

84

Kommisija

*

2004/497/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 17. maijs), ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu Nr. 303/96/EOTK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz dažu Krievijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu importu

86

*

2004/498/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 18. maijs), ar ko pieņem saistības, kas cita starpā piedāvātas attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importa antidempinga procedūru

88

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 997/2004

(2004. gada 17. maijs),

ar ko groza Komisijas Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par koksa ogļu importu gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm, un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un pārtrauc ar šo lēmumu ieviesto antidempinga pasākumu starpposma pārbaudi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk - “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā ir šādi apsvērumi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Iepriekšējā procedūra

| (1) | Ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK (2) Komisija ieviesa galīgu antidempinga maksājumu to koksa ogļu importam gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm, uz kurām attiecas KN kods ex 2704 00 19 (TARIC kods 2704001910) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk - “attiecīgā valsts” vai “ĶTR”. Antidempinga maksājuma apmērs ir vienāds ar noteikto summu - EUR 32,6 par tonnu sausā neto svara. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK (2) Komisija ieviesa galīgu antidempinga maksājumu to koksa ogļu importam gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm, uz kurām attiecas KN kods ex 2704 00 19 (TARIC kods 2704001910) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk - “attiecīgā valsts” vai “ĶTR”. Antidempinga maksājuma apmērs ir vienāds ar noteikto summu - EUR 32,6 par tonnu sausā neto svara.

| (2) | Ņemot vērā, ka Eiropas Ogļu un Tērauda Kopienas dibināšanas līguma termiņš izbeidzās 2002. gada 23. jūlijā, Padome ar Regulu (EK) Nr. 963/2002 (3) nolēma, ka antidempinga pasākumi, kurus pieņēma saskaņā ar Lēmumu Nr. 2277/96/EOTK un kuri joprojām bija spēkā 2002. gada 23. jūlijā, paliek spēkā, un ka no 2002. gada 24. jūlija uz tiem attiecas pamatregulas noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka Eiropas Ogļu un Tērauda Kopienas dibināšanas līguma termiņš izbeidzās 2002. gada 23. jūlijā, Padome ar Regulu (EK) Nr. 963/2002 (3) nolēma, ka antidempinga pasākumi, kurus pieņēma saskaņā ar Lēmumu Nr. 2277/96/EOTK un kuri joprojām bija spēkā 2002. gada 23. jūlijā, paliek spēkā, un ka no 2002. gada 24. jūlija uz tiem attiecas pamatregulas noteikumi.

2.   Pašreizējā procedūra

| (3) | 2002. gada 11. decembrī Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4) publicēja paziņojumu par starpposma pārbaudes sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu attiecībā uz tiem antidempinga pasākumiem, kurus piemēro koksa oglēm gabalos ar diametru, kas ir lielāks par 80 mm (turpmāk - “kokss 80+” vai “attiecīgais ražojums”) un kuru izcelsme ir ĶTR, un sāka izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

2002. gada 11. decembrī Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4) publicēja paziņojumu par starpposma pārbaudes sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu attiecībā uz tiem antidempinga pasākumiem, kurus piemēro koksa oglēm gabalos ar diametru, kas ir lielāks par 80 mm (turpmāk - “kokss 80+” vai “attiecīgais ražojums”) un kuru izcelsme ir ĶTR, un sāka izmeklēšanu.

| (4) | Pārbaudi sāka pēc Eucoke-EEIG (turpmāk - “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniegtā pieprasījuma to ražotāju vārdā, kas ražo lielāko daļu kopējā Kopienā saražotā koksa ogļu gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz ĶTR dempings bija turpinājies un tā apjoms bija pat palielinājies, un ka pašreizējie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu dempinga kaitīgo ietekmi. Pārbaudes pieprasījumā ietvertos pierādījumus uzskatīja par pietiekamiem, lai attaisnotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Pārbaudi sāka pēc Eucoke-EEIG (turpmāk - “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniegtā pieprasījuma to ražotāju vārdā, kas ražo lielāko daļu kopējā Kopienā saražotā koksa ogļu gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz ĶTR dempings bija turpinājies un tā apjoms bija pat palielinājies, un ka pašreizējie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu dempinga kaitīgo ietekmi. Pārbaudes pieprasījumā ietvertos pierādījumus uzskatīja par pietiekamiem, lai attaisnotu izmeklēšanas sākšanu.

| (5) | Komisija oficiāli informēja ražotājus/eksportētājus, importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir ieinteresēti, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus, Kopienas ražošanas nozari, kas pieprasa pārbaudi, un citus zināmus Kopienas ražotājus par starpposma pārbaudes. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficiāli informēja ražotājus/eksportētājus, importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir ieinteresēti, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus, Kopienas ražošanas nozari, kas pieprasa pārbaudi, un citus zināmus Kopienas ražotājus par starpposma pārbaudes.

3.   Pasākumu apturēšana

| (6) | Jāatgādina, ka pašreizējās izmeklēšanas laikā vairākas ieinteresētas puses sniedza informāciju par izmaiņām tirgus apstākļos pēc izmeklēšanas laikposma beigām (no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim), tādējādi atbilstot nosacījumiem, kas bija jāizpilda saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu, lai attaisnotu pašreiz spēkā esošo pasākumu apturēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Jāatgādina, ka pašreizējās izmeklēšanas laikā vairākas ieinteresētas puses sniedza informāciju par izmaiņām tirgus apstākļos pēc izmeklēšanas laikposma beigām (no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim), tādējādi atbilstot nosacījumiem, kas bija jāizpilda saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu, lai attaisnotu pašreiz spēkā esošo pasākumu apturēšanu.

| (7) | Izmeklēšana apliecināja, ka visi nosacījumi antidempinga pasākumu apturēšanai bija izpildīti. Tādēļ ar Komisijas Lēmumu Nr. 264/2004/EK (5) antidempinga maksājumu, kuru piemēro to koksa ogļu importam gabalos ar diametru, kas ir lielāks par 80 mm, un kuru izcelsme ir ĶTR, apturēja uz deviņiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(7)

Izmeklēšana apliecināja, ka visi nosacījumi antidempinga pasākumu apturēšanai bija izpildīti. Tādēļ ar Komisijas Lēmumu Nr. 264/2004/EK (5) antidempinga maksājumu, kuru piemēro to koksa ogļu importam gabalos ar diametru, kas ir lielāks par 80 mm, un kuru izcelsme ir ĶTR, apturēja uz deviņiem mēnešiem.

4.   Iesnieguma atsaukšana

| (8) | Eucoke-EEIG ar 2003. gada 15. decembra vēstuli Komisijai oficiāli atsauca savu iesniegumu. |
| --- | --- |

(8)

Eucoke-EEIG ar 2003. gada 15. decembra vēstuli Komisijai oficiāli atsauca savu iesniegumu.

| (9) | Ņemot vērā, ka izmeklēšana nav atklājusi nekādus apsvērumus, kas pierādītu, ka šāda pārtraukšana nebūtu Kopienas interesēs, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu pašreizējā izmeklēšana ir jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā, ka izmeklēšana nav atklājusi nekādus apsvērumus, kas pierādītu, ka šāda pārtraukšana nebūtu Kopienas interesēs, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu pašreizējā izmeklēšana ir jāpārtrauc.

5.   Pasākumu veids

| (10) | Tomēr izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pastāv nepieciešamība precizēt pašreizējo pasākumu piemērošanas jomu, ņemot vērā grūtības, ar ko sastopas uzņēmēji attiecībā uz spēkā esošo pasākumu piemērošanu. Tika tiešām konstatēts, ka vienas dalībvalsts muitas dienesti iekasēja antidempinga maksājumus par koksa ogļu pārvadājumiem, kas paredzēti lietošanai domnu krāsnīs, uz kuriem neattiecas antidempinga pasākumi un kuri veido tikai nelielu daļu attiecīgā ražojuma. Lai nodrošinātu pasākumu efektīvāku un vienmērīgāku īstenošanu, atbrīvojumu, kas paredzēts ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par eksportu attiecībā uz maisījumu no koksa oglēm gabalos ar diametru, kas ir mazāks par attiecīgā ražojuma diametru, un koksa oglēm gabalos ar diametru, kas nepārsniedz 100 mm, aizstāj ar atbrīvojumu, kas attiecas uz maisījuma eksportu, kurā koksa ogļu daļa nav lielāka par 20 % no jauktā sūtījuma. Turklāt kā mērīšanas metode jāizmanto ISO standarts. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pastāv nepieciešamība precizēt pašreizējo pasākumu piemērošanas jomu, ņemot vērā grūtības, ar ko sastopas uzņēmēji attiecībā uz spēkā esošo pasākumu piemērošanu. Tika tiešām konstatēts, ka vienas dalībvalsts muitas dienesti iekasēja antidempinga maksājumus par koksa ogļu pārvadājumiem, kas paredzēti lietošanai domnu krāsnīs, uz kuriem neattiecas antidempinga pasākumi un kuri veido tikai nelielu daļu attiecīgā ražojuma. Lai nodrošinātu pasākumu efektīvāku un vienmērīgāku īstenošanu, atbrīvojumu, kas paredzēts ar Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par eksportu attiecībā uz maisījumu no koksa oglēm gabalos ar diametru, kas ir mazāks par attiecīgā ražojuma diametru, un koksa oglēm gabalos ar diametru, kas nepārsniedz 100 mm, aizstāj ar atbrīvojumu, kas attiecas uz maisījuma eksportu, kurā koksa ogļu daļa nav lielāka par 20 % no jauktā sūtījuma. Turklāt kā mērīšanas metode jāizmanto ISO standarts.

6.   Secinājumi

| (11) | Starpposma pārbaude būtu jāpārtrauc. Vajadzētu precizēt spēkā esošo pasākumu piemērošanas jomu, |
| --- | --- |

(11)

Starpposma pārbaude būtu jāpārtrauc. Vajadzētu precizēt spēkā esošo pasākumu piemērošanas jomu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU REGULU.

1. pants

Ar šo pārtrauc to antidempinga pasākumu starpposma pārbaudi, ko ieviesa ar Komisijas Lēmumu Nr. 2730/2000/EOTK par koksa ogļu importu, kuras ir gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm, uz kurām attiecas KN kods ex 2704 00 19 (TARIC kods 2704001910) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2. pants

Komisijas Lēmuma Nr. 2730/2000/EOTK 1. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“1. pants

1.   Ar šo ievieš galīgu antidempinga maksājumu koksa ogļu importam gabalos ar diametru, kas lielāks par 80 mm, uz kurām attiecas KN kods ex 2704 00 19 (Taric kods 2704001910) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Ogļu gabalu diametru nosaka saskaņā ar normu “ISO 728”: 1995.

2.   Antidempinga maksājuma apmērs ir vienāds ar noteikto summu - EUR 32,6 par tonnu sausā neto svara.

3.   Antidempinga maksājums arī attiecas uz koksa oglēm gabalos ar diametru, kas ir lielāks par 80 mm, kad tās nosūta maisījumos, kas sastāv no koksa oglēm gabalos ar diametru, kurš ir lielāks par 80 mm, un koksa oglēm ar mazāku diametru, ja vien nav noteikts, ka koksa ogles gabalos ar diametru, kas ir lielāks par 80 mm, veido vairāk nekā 20 % no jauktā sūtījuma sausā neto svara. Koksa ogļu gabalos ar diametru, kas ir lielāks par 80 mm, daudzumu maisījumos var noteikt, ņemot par pamatu paraugus saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (6) 68.-70. pantu. Gadījumos, kad koksa ogļu gabalos ar diametru, kas ir lielāks par 80 mm, daudzums ir noteikts, izmantojot paraugus, parauga atlasi veic saskaņā ar normu ISO 2309: 1980.

4.   Pēc pienācīgi pamatota importētāju pieprasījuma saņemšanas un, ņemot vērā minēto precizējumu, dalībvalstu muitas iestādes var pārskatīt situāciju attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, kas ir veikts starp 2000. gada 16. decembri un šīs regulas spēkā stāšanās dienu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 17. maijā

Padomes vārdā —

B. COWEN

priekšsēdētājs

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 316, 15.12.2000., 30. lpp.

2

(3)  OV L 149, 7.6.2002., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/2002 (OV L 192, 20.7.2002., 9. lpp).

3

(4)  OV C 308, 11.12.2002., 2. lpp.

4

(5)  OV L 81, 19.3.2004, 89. lpp.

5

(6)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 60/2004 (OV L 9 15.1.2004., 8. lpp).”

6

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/4

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 998/2004

(2004. gada 17. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 950/2001, ar ko ievieš galīgu antidempinga maksājumu tādas noteiktas alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk - “pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu, 11. panta 3. punktu un 22. panta c) apakšpunktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā ir šādi apsvērumi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 950/2001 (2) Padome ieviesa galīgu antidempinga maksājumu tādas noteiktas alumīnija folijas (“attiecīgā ražojuma”) importam Kopienā, kuras izcelsme, cita starpā, ir Krievijā. Ar Komisijas 2001. gada 16. maija Lēmumu (2001/381/EK) (3), tika pieņemtas Krievijas ražotāja eksportētāja “United Company Siberian Aluminium” saistības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 950/2001 (2) Padome ieviesa galīgu antidempinga maksājumu tādas noteiktas alumīnija folijas (“attiecīgā ražojuma”) importam Kopienā, kuras izcelsme, cita starpā, ir Krievijā. Ar Komisijas 2001. gada 16. maija Lēmumu (2001/381/EK) (3), tika pieņemtas Krievijas ražotāja eksportētāja “United Company Siberian Aluminium” saistības.

| (2) | Maksājuma likmi, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa, attiecīgā ražojuma importam no Krievijas ar Regulu (EK) Nr. 950/2001 noteica 14,9 % apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Maksājuma likmi, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa, attiecīgā ražojuma importam no Krievijas ar Regulu (EK) Nr. 950/2001 noteica 14,9 % apmērā.

2.   Izmeklēšana

| (3) | 2004. gada 20. martā, Komisija publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), par daļējas starpposma pārbaudes sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro tādu noteiktu ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Krievijas Federācijā, Ukrainā un Baltkrievijas Republikā, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) apakšpunktu. Antidempinga pasākums, ko ievieš tādas noteiktas alumīnija folijas importam, kura izcelsme ir Krievijā, ir viens no pasākumiem (turpmāk - “pasākumi”), par kuriem sāka pārbaudi. |
| --- | --- |

(3)

2004. gada 20. martā, Komisija publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), par daļējas starpposma pārbaudes sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro tādu noteiktu ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Krievijas Federācijā, Ukrainā un Baltkrievijas Republikā, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) apakšpunktu. Antidempinga pasākums, ko ievieš tādas noteiktas alumīnija folijas importam, kura izcelsme ir Krievijā, ir viens no pasākumiem (turpmāk - “pasākumi”), par kuriem sāka pārbaudi.

| (4) | Pārbaudi sāka pēc Komisijas iniciatīvas, lai noskaidrotu, vai 2004. gada 1. maija Eiropas Savienības paplašināšanās (turpmāk -“paplašināšanās”). rezultātā būtu lietderīgi pielāgot minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Pārbaudi sāka pēc Komisijas iniciatīvas, lai noskaidrotu, vai 2004. gada 1. maija Eiropas Savienības paplašināšanās (turpmāk -“paplašināšanās”). rezultātā būtu lietderīgi pielāgot minētos pasākumus.

| (5) | Tā kā noteiktam daudzumam tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Krievija, pašlaik piemēro cenu labojumu noteiktam apjomam, pasākumu pārbaudi sāka, lai noskaidrotu, vai šis labojums, ko izstrādāja, ņemot par pamatu datus par 15 dalībvalstu Kopienu, ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā paplašināšanos. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā noteiktam daudzumam tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Krievija, pašlaik piemēro cenu labojumu noteiktam apjomam, pasākumu pārbaudi sāka, lai noskaidrotu, vai šis labojums, ko izstrādāja, ņemot par pamatu datus par 15 dalībvalstu Kopienu, ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā paplašināšanos.

3.   Puses, kuras skar izmeklēšana

| (6) | Visas Komisijai zināmās ieinteresētās puses, tostarp Kopienas ražošanas nozare, Kopienas ražotāju vai patērētāju asociācijas, eksportētāji/ražotāji attiecīgajās valstīs, importētāji un to asociācijas un kompetentās iestādes attiecīgajās valstīs, kā arī ieinteresētās puses desmit jaunajās dalībvalstīs, kuras ir iestājušās Eiropas Savienībā 2004. gada 1. maijā (turpmāk – ““ES 10” valstis”) tika informētas par izmeklēšanas sākšanu, un tām tika dota iespēja rakstiski informēt par savu viedokli, iesniegt informāciju un būtiskus pierādījumus, iekļaujoties termiņā, kas noteikts izmeklēšanas sākšanas paziņojumā. Visām ieinteresētajām pusēm, kas iesniedza pieprasījumu un motivēja šādu nepieciešamību, tika piešķirtas tiesības uz uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Visas Komisijai zināmās ieinteresētās puses, tostarp Kopienas ražošanas nozare, Kopienas ražotāju vai patērētāju asociācijas, eksportētāji/ražotāji attiecīgajās valstīs, importētāji un to asociācijas un kompetentās iestādes attiecīgajās valstīs, kā arī ieinteresētās puses desmit jaunajās dalībvalstīs, kuras ir iestājušās Eiropas Savienībā 2004. gada 1. maijā (turpmāk – ““ES 10” valstis”) tika informētas par izmeklēšanas sākšanu, un tām tika dota iespēja rakstiski informēt par savu viedokli, iesniegt informāciju un būtiskus pierādījumus, iekļaujoties termiņā, kas noteikts izmeklēšanas sākšanas paziņojumā. Visām ieinteresētajām pusēm, kas iesniedza pieprasījumu un motivēja šādu nepieciešamību, tika piešķirtas tiesības uz uzklausīšanu.

| (7) | Šajā sakarā par savu viedokli informēja šādas ieinteresētās puses:






  a) | Kopienas ražotāju asociācija:






  — | Eurometaux, Brisele, Beļģija |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Šajā sakarā par savu viedokli informēja šādas ieinteresētās puses:

a)

Kopienas ražotāju asociācija:

—

Eurometaux, Brisele, Beļģija

| b) | Ražotāji, kas eksportē:






  — | paju sabiedrība ‘United Company Siberian Aluminium’, Maskava, Krievija |
| --- | --- | --- |

b)

Ražotāji, kas eksportē:

—

paju sabiedrība ‘United Company Siberian Aluminium’, Maskava, Krievija

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (8) | Attiecīgais ražojums ir alumīnija folija, kuras biezums ir 0,009 mm vai vairāk, līdz ne vairāk kā 0,018 mm, bez pamata, tālāk citādi neapstrādāta, kā vien velmēta, noformēta spolēs, kuru platums nepārsniedz 650 mm, pašreiz klasificējama ar bijušo KN kodu 7607 11 10. Attiecīgo ražojumu parasti pazīst kā alumīnija foliju mājsaimniecības vajadzībām (aluminium household foil, turpmāk “AHF”). |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgais ražojums ir alumīnija folija, kuras biezums ir 0,009 mm vai vairāk, līdz ne vairāk kā 0,018 mm, bez pamata, tālāk citādi neapstrādāta, kā vien velmēta, noformēta spolēs, kuru platums nepārsniedz 650 mm, pašreiz klasificējama ar bijušo KN kodu 7607 11 10. Attiecīgo ražojumu parasti pazīst kā alumīnija foliju mājsaimniecības vajadzībām (aluminium household foil, turpmāk “AHF”).

| (9) | AHF izgatavo, velmējot alumīnija lietņus vai folijas izejvielas līdz vēlamajam biezumam. Pēc velmēšanas foliju rūda termiskā procesā, lai padarītu to lokāmu. Pēc velmēšanas un rūdīšanas AHF noformē spolēs, kuru platums nepārsniedz 650 mm. Spoles izmērs nosaka tās izmantošanu, jo šā produkta lietotāji (“spolētāji” jeb “pārtinēji”) pārliks AHF uz maziem rullīšiem, kas paredzēti mazumtirdzniecībai. Uz mazākiem rullīšiem pārtītu AHF izmanto dažādiem mērķiem paredzētai īslaicīgai ietīšanai (galvenokārt mājsaimniecībā, ēdināšanā, pārtikas un floristikas mazumtirdzniecībā). |
| --- | --- |

(9)

AHF izgatavo, velmējot alumīnija lietņus vai folijas izejvielas līdz vēlamajam biezumam. Pēc velmēšanas foliju rūda termiskā procesā, lai padarītu to lokāmu. Pēc velmēšanas un rūdīšanas AHF noformē spolēs, kuru platums nepārsniedz 650 mm. Spoles izmērs nosaka tās izmantošanu, jo šā produkta lietotāji (“spolētāji” jeb “pārtinēji”) pārliks AHF uz maziem rullīšiem, kas paredzēti mazumtirdzniecībai. Uz mazākiem rullīšiem pārtītu AHF izmanto dažādiem mērķiem paredzētai īslaicīgai ietīšanai (galvenokārt mājsaimniecībā, ēdināšanā, pārtikas un floristikas mazumtirdzniecībā).

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Ieinteresēto pušu apgalvojumi

| (10) | Krievijas ražotājs, kurš eksportē un uz kuru attiecināms cenu labojums, apgalvoja, ka importa apjomu, kam piemēro cenu labojumu, noteica, ņemot par pamatu tā pārdošanas apjomu “ES 15” valstīm, un ka tādēļ cenu labojums būtu jāpārskata, lai attiecīgi ņemtu vērā “ES 25” valstu tirgu. Tas apgalvoja, ka šāda pārskatīšana ir būtiska, lai izvairītos no diskriminācijas par labu pārējiem attiecīgā ražojuma eksportētājiem uz ES. |
| --- | --- |

(10)

Krievijas ražotājs, kurš eksportē un uz kuru attiecināms cenu labojums, apgalvoja, ka importa apjomu, kam piemēro cenu labojumu, noteica, ņemot par pamatu tā pārdošanas apjomu “ES 15” valstīm, un ka tādēļ cenu labojums būtu jāpārskata, lai attiecīgi ņemtu vērā “ES 25” valstu tirgu. Tas apgalvoja, ka šāda pārskatīšana ir būtiska, lai izvairītos no diskriminācijas par labu pārējiem attiecīgā ražojuma eksportētājiem uz ES.

2.   Dalībvalstu izteiktās piezīmes

| (11) | Dalībvalstis izteica savu viedokli, un to vairākums atbalsta minēto pasākumu pielāgošanu, lai ņemtu vērā paplašināšanos. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstis izteica savu viedokli, un to vairākums atbalsta minēto pasākumu pielāgošanu, lai ņemtu vērā paplašināšanos.

3.   Novērtējums

| (12) | Tika veikta pieejamo datu un informācijas analīze, kas apstiprināja, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms no Krievijas uz “ES 10” valstīm ir ievērojams. Ņemot vērā, ka importa apjomu, kam piemēro spēkā esošo cenu labojumu, noteica, ņemot par pamatu importa apjomu uz 15 dalībvalstu Kopienu, tajā nav ņemta vērā ietekme, ko rada tirgus pieaugums pēc paplašināšanās. |
| --- | --- |

(12)

Tika veikta pieejamo datu un informācijas analīze, kas apstiprināja, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms no Krievijas uz “ES 10” valstīm ir ievērojams. Ņemot vērā, ka importa apjomu, kam piemēro spēkā esošo cenu labojumu, noteica, ņemot par pamatu importa apjomu uz 15 dalībvalstu Kopienu, tajā nav ņemta vērā ietekme, ko rada tirgus pieaugums pēc paplašināšanās.

4.   Secinājumi

| (13) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka, lai ņemtu vērā paplašināšanos, ir lietderīgi pielāgot attiecīgos pasākumus, lai gādātu par papildu importa apjomu “ES 10” valstu tirgū. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka, lai ņemtu vērā paplašināšanos, ir lietderīgi pielāgot attiecīgos pasākumus, lai gādātu par papildu importa apjomu “ES 10” valstu tirgū.

| (14) | Sākotnējo tā importa apjomu, kam piemēro cenu labojumu “ES 15” valstīs, aprēķināja, ņemot par pamatu eksportu uz Kopienu tā Krievijas ražotāja sākotnējās izmeklēšanas laikā, kuram tika pieņemtas saistības. Importa apjoma, kam piemēro cenu labojumu, pieaugumu aprēķināja, izmantojot to pašu aprēķināšanas metodi. |
| --- | --- |

(14)

Sākotnējo tā importa apjomu, kam piemēro cenu labojumu “ES 15” valstīs, aprēķināja, ņemot par pamatu eksportu uz Kopienu tā Krievijas ražotāja sākotnējās izmeklēšanas laikā, kuram tika pieņemtas saistības. Importa apjoma, kam piemēro cenu labojumu, pieaugumu aprēķināja, izmantojot to pašu aprēķināšanas metodi.

| (15) | Tādējādi tiek uzskatīts par lietderīgu, ka Komisija var pieņemt priekšlikumu veikt izmaiņas saistībās, atspoguļojot situāciju pēc paplašināšanās un ņemot par pamatu 14. apsvērumā izklāstīto metodi. |
| --- | --- |

(15)

Tādējādi tiek uzskatīts par lietderīgu, ka Komisija var pieņemt priekšlikumu veikt izmaiņas saistībās, atspoguļojot situāciju pēc paplašināšanās un ņemot par pamatu 14. apsvērumā izklāstīto metodi.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Komisija var pieņemt priekšlikumu veikt izmaiņas saistībās, palielinot to importa apjomu saskaņā ar cenu labojumu, kas pieņemts ar Lēmumu 2001/381/EK attiecībā uz tādu konkrētu alumīnija folija importu, kura izcelsme ir Krievijā. Apjoma palielinājumu aprēķina, izmantojot to pašu aprēķināšanas metodi, kuru izmantoja, lai noteiktu sākotnējo cenu labojumu 15 dalībvalstu Kopienai, t.i., ņemot par pamatu tā Krievijas ražotāja eksportu uz Kopienu, kuram tika pieņemtas saistības.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 17. maijā.

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. COWEN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 134, 17.5.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 134, 17.5.2001., 67. lpp.

3

(4)  OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

4

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/7

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 999/2004

(2004. gada 17. maijs)

par Regulas (EK) Nr. 1531/2002 piemērošanu, ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes krāsu televīzijas uztvērēju importam un izbeidz procedūru attiecībā uz krāsu televīzijas uztvērēju importu no Singapūras

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (turpmāk – “pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu, 11. panta 3. punktu un 22. panta c) apakšpunktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā ir šādi apsvērumi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1531/2002 (2) Padome uzlika galīgu antidempinga maksājumu krāsu televīzijas uztvērēju (turpmāk – “attiecīgā ražojuma”) importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk – “Ķīnā”). Ar Komisijas Lēmumu 2002/683/EK (3), tika pieņemtas septiņu Ķīnas eksportētāju saistības: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd un Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1531/2002 (2) Padome uzlika galīgu antidempinga maksājumu krāsu televīzijas uztvērēju (turpmāk – “attiecīgā ražojuma”) importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk – “Ķīnā”). Ar Komisijas Lēmumu 2002/683/EK (3), tika pieņemtas septiņu Ķīnas eksportētāju saistības: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd un Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd.

| (2) | Maksājuma likmi, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms maksājuma, attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas ar Regulu 1531/2002 noteica 44,6 % apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Maksājuma likmi, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms maksājuma, attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas ar Regulu 1531/2002 noteica 44,6 % apmērā.

2.   Izmeklēšana

| (3) | 2004. gada 20. martā Komisija publicēja paziņojumu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (4), par daļējas starpposma pārbaudes sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro tādu ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Krievijas Federācijā, Ukrainā un Baltkrievijas Republikā, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) apakšpunktu. Antidempinga pasākums, ko ievieš tādu noteiktu krāsu televīzijas uztvērēju importam, kuru izcelsme ir Ķīnā, ir viens no pasākumiem, par kuriem sāka pārbaudi (turpmāk – “pasākumi”). |
| --- | --- |

(3)

2004. gada 20. martā Komisija publicēja paziņojumu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (4), par daļējas starpposma pārbaudes sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro tādu ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Krievijas Federācijā, Ukrainā un Baltkrievijas Republikā, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) apakšpunktu. Antidempinga pasākums, ko ievieš tādu noteiktu krāsu televīzijas uztvērēju importam, kuru izcelsme ir Ķīnā, ir viens no pasākumiem, par kuriem sāka pārbaudi (turpmāk – “pasākumi”).

| (4) | Pārbaudi sāka pēc Komisijas iniciatīvas, lai pārbaudītu, vai 2004. gada 1. maija Eiropas Savienības paplašināšanās (turpmāk – “paplašināšanās”) rezultātā būtu lietderīgi minētos pasākumus pielāgot. |
| --- | --- |

(4)

Pārbaudi sāka pēc Komisijas iniciatīvas, lai pārbaudītu, vai 2004. gada 1. maija Eiropas Savienības paplašināšanās (turpmāk – “paplašināšanās”) rezultātā būtu lietderīgi minētos pasākumus pielāgot.

| (5) | Tā kā konkrētam daudzumam Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa pašlaik piemēro cenu labojumu noteiktam importa apjomam, pasākumu pārbaudi sāka, lai noskaidrotu, vai šīs saistības, ko izstrādāja, ņemot par pamatu ziņas par piecpadsmit dalībvalstu Kopienu, būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā paplašināšanos. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā konkrētam daudzumam Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa pašlaik piemēro cenu labojumu noteiktam importa apjomam, pasākumu pārbaudi sāka, lai noskaidrotu, vai šīs saistības, ko izstrādāja, ņemot par pamatu ziņas par piecpadsmit dalībvalstu Kopienu, būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā paplašināšanos.

3.   Puses, kuras skar izmeklēšana

| (6) | Visas Komisijai zināmās ieinteresētās puses, tostarp Kopienas ražošanas nozare, Kopienas ražotāju vai patērētāju asociācijas, eksportētāji/ražotāji attiecīgajās valstīs, importētāji un to asociācijas un kompetentās iestādes attiecīgajās valstīs, kā arī ieinteresētās puses desmit jaunajās dalībvalstīs, kuras ir iestājušās Eiropas Savienībā 2004. gada 1. maijā (turpmāk – ““ES 10” valstis”) tika informētas par izmeklēšanas sākšanu, un tām tika dota iespēja rakstiski informēt par savu viedokli, iesniegt informāciju un būtiskus pierādījumus, iekļaujoties termiņā, kas noteikts izmeklēšanas sākšanas paziņojumā. Visām ieinteresētajām pusēm, kas iesniedza pieprasījumu un parādīja, ka ir iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika piešķirtas tiesības uz uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Visas Komisijai zināmās ieinteresētās puses, tostarp Kopienas ražošanas nozare, Kopienas ražotāju vai patērētāju asociācijas, eksportētāji/ražotāji attiecīgajās valstīs, importētāji un to asociācijas un kompetentās iestādes attiecīgajās valstīs, kā arī ieinteresētās puses desmit jaunajās dalībvalstīs, kuras ir iestājušās Eiropas Savienībā 2004. gada 1. maijā (turpmāk – ““ES 10” valstis”) tika informētas par izmeklēšanas sākšanu, un tām tika dota iespēja rakstiski informēt par savu viedokli, iesniegt informāciju un būtiskus pierādījumus, iekļaujoties termiņā, kas noteikts izmeklēšanas sākšanas paziņojumā. Visām ieinteresētajām pusēm, kas iesniedza pieprasījumu un parādīja, ka ir iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika piešķirtas tiesības uz uzklausīšanu.

| (7) | Šajā sakarā par savu viedokli informēja šādas ieinteresētās puses:






  a) | Kopienas ražotājs:






  — | Royal Philips Electronics, Eindhovena, Nīderlande |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Šajā sakarā par savu viedokli informēja šādas ieinteresētās puses:

a)

Kopienas ražotājs:

—

Royal Philips Electronics, Eindhovena, Nīderlande

| b) | Ražotāji, kas eksportē:






  — | China Chamber of Commerce, Pekina, Ķīnas Tautas Republika; rīkojoties šādu eksportējošu ražotāju vārdā: |
| --- | --- | --- |

b)

Ražotāji, kas eksportē:

—

China Chamber of Commerce, Pekina, Ķīnas Tautas Republika; rīkojoties šādu eksportējošu ražotāju vārdā:

| — | Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, |
| --- | --- |

—

Haier Electrical Appliances Corporation Ltd,

| — | Hisense Import & Export Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Hisense Import & Export Co., Ltd,

| — | Konka Group Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Konka Group Co., Ltd,

| — | Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Sichuan Changhong Electric Co. Ltd,

| — | Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd,

| — | TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd,

| — | Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd, |
| --- | --- |

—

Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd,

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (8) | Attiecīgais ražojums ir krāsu televīzijas uztvērējs ar ekrāna diagonāli lielāku par 15,5 cm, apvienots vai neapvienots vienā korpusā ar radiouztvērēju un/vai pulksteni. Minētais izstrādājums pašlaik ir klasificējams ar KN kodiem ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 un 8528 12 66. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgais ražojums ir krāsu televīzijas uztvērējs ar ekrāna diagonāli lielāku par 15,5 cm, apvienots vai neapvienots vienā korpusā ar radiouztvērēju un/vai pulksteni. Minētais izstrādājums pašlaik ir klasificējams ar KN kodiem ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 un 8528 12 66.

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Ieinteresēto pušu apgalvojumi

| (9) | Ķīnas Tirdzniecības kamera mašīnu un elektronisku ražojumu importam un eksportam (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products: CCCME), rīkojoties to uzņēmumu vārdā, kuriem piešķīra saistības kopīgi ar CCCME, apgalvoja, ka importa apjomu, attiecībā uz kuru piemēro cenu labojumu, noteica, ņemot par pamatu redzamā patēriņa daļu ES 15 dalībvalstīs. CCCME tādēļ uzskatīja, ka saistības ir jāpārskata, lai attiecīgi ņemtu vērā ES 25 dalībvalstu tirgu. Tā apgalvoja, ka šāda pārskatīšana ir būtiska, lai izvairītos no diskriminācijas par labu pārējiem attiecīgā ražojuma eksportētājiem uz ES. |
| --- | --- |

(9)

Ķīnas Tirdzniecības kamera mašīnu un elektronisku ražojumu importam un eksportam (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products: CCCME), rīkojoties to uzņēmumu vārdā, kuriem piešķīra saistības kopīgi ar CCCME, apgalvoja, ka importa apjomu, attiecībā uz kuru piemēro cenu labojumu, noteica, ņemot par pamatu redzamā patēriņa daļu ES 15 dalībvalstīs. CCCME tādēļ uzskatīja, ka saistības ir jāpārskata, lai attiecīgi ņemtu vērā ES 25 dalībvalstu tirgu. Tā apgalvoja, ka šāda pārskatīšana ir būtiska, lai izvairītos no diskriminācijas par labu pārējiem attiecīgā ražojuma eksportētājiem uz ES.

2.   Dalībvalstu izteiktās piezīmes

| (10) | Dalībvalstis ir darījušas zināmu savu viedokli, un to vairākums atbalsta minēto pasākumu pielāgošanu, lai ņemtu vērā paplašināšanos. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstis ir darījušas zināmu savu viedokli, un to vairākums atbalsta minēto pasākumu pielāgošanu, lai ņemtu vērā paplašināšanos.

3.   Novērtējums

| (11) | Tika veikta pieejamo datu un informācijas analīze, kas apstiprināja, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms no Ķīnas uz “ES 10” valstīm ir ievērojams. Ņemot vērā, ka importa apjomu, kuram piemēro spēkā esošo cenu labojumu, noteica, ņemot par pamatu ES 15 dalībvalstis, tajā nav ņemta vērā ietekme, ko rada tirgus pieaugums pēc paplašināšanās. |
| --- | --- |

(11)

Tika veikta pieejamo datu un informācijas analīze, kas apstiprināja, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms no Ķīnas uz “ES 10” valstīm ir ievērojams. Ņemot vērā, ka importa apjomu, kuram piemēro spēkā esošo cenu labojumu, noteica, ņemot par pamatu ES 15 dalībvalstis, tajā nav ņemta vērā ietekme, ko rada tirgus pieaugums pēc paplašināšanās.

4.   Secinājumi

| (12) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ir secināts, ka, lai ņemtu vērā paplašināšanos, ir lietderīgi pielāgot attiecīgos pasākumus, tādējādi gādājot par papildu importa apjomu “EU 10” valstu tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ir secināts, ka, lai ņemtu vērā paplašināšanos, ir lietderīgi pielāgot attiecīgos pasākumus, tādējādi gādājot par papildu importa apjomu “EU 10” valstu tirgū.

| (13) | Sākotnējo importa apjomu, kuram piemēro cenu labojumu ES 15 dalībvalstīs, aprēķināja kā augošu apjomu, kam jāsasniedz noteikta daļa no tā ES redzamā patēriņa piektajā gadā, kopš spēkā saistības. Importa apjoma, kam piemēro cenu labojumu, pieaugumu var aprēķināt, izmantojot to pašu aprēķināšanas metodi. |
| --- | --- |

(13)

Sākotnējo importa apjomu, kuram piemēro cenu labojumu ES 15 dalībvalstīs, aprēķināja kā augošu apjomu, kam jāsasniedz noteikta daļa no tā ES redzamā patēriņa piektajā gadā, kopš spēkā saistības. Importa apjoma, kam piemēro cenu labojumu, pieaugumu var aprēķināt, izmantojot to pašu aprēķināšanas metodi.

| (14) | Attiecīgi tiek atzīts par lietderīgu, ka Komisija var pieņemt priekšlikumu veikt izmaiņas saistībās, atspoguļojot situāciju pēc paplašināšanās un ņemot par pamatu 13. apsvērumā izklāstīto metodi, |
| --- | --- |

(14)

Attiecīgi tiek atzīts par lietderīgu, ka Komisija var pieņemt priekšlikumu veikt izmaiņas saistībās, atspoguļojot situāciju pēc paplašināšanās un ņemot par pamatu 13. apsvērumā izklāstīto metodi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Komisija var pieņemt priekšlikumu veikt izmaiņas saistībās, ar ko palielina to importa apjomu, kuram piemēro cenu labojumu, kas ir pieņemts ar Lēmumu (2002/683/EK) attiecībā uz tādu krāsu televīzijas uztvērēju importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Apjoma palielinājumu aprēķina, izmantojot to pašu aprēķināšanas metodi, kuru lietoja, lai noteiktu sākotnējo cenu labojumu ES 15 dalībvalstīm, t.i., augošu apjomu, kas sasniedz noteiktu daļu no ES redzamā patēriņa piektajā gadā, kopš spēkā saistības.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī”.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 17. maijā.

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. COWEN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996, 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.)

1

(2)  OV L 231, 29.8. 2002, 1. lpp.

2

(3)  OV L 231, 29.8.2002, 42. lpp.

3

(4)  OV L 70, 20.3.2004, 15. lpp.

4

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1000/2004

(2004. gada 18 maijs),

ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru, kas attiecas uz dažu to Krievijas Federācijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu un elektrotehniskā silīcijtērauda slokšņu importu, kuru platums pārsniedz 500 mm, un ar ko paredz dažu Krievijas Federācijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu importa reģistrāciju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (2) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 8. pantu, 11. panta 3. punktu, 21. pantu un 22.c pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā ir šādi apsvērumi.

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 990/2004 (3) ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 151/2003 (4), ar kuru piemēro antidempinga pasākumus dažu Krievijas Federācijas (“Krievija”) izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu (“attiecīgais produkts”) importam. Maksājuma likme, ko piemēro neto, Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms maksājuma veikšanas, tā attiecīgā produkta importam, ko ražo Novolipetsk Iron & Steel Corporation, ir 40,1 % un tā produkta importam, ko ražo sabiedrība ar ierobežotu atbildību Viz Stal, ir 14,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 990/2004 (3) ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 151/2003 (4), ar kuru piemēro antidempinga pasākumus dažu Krievijas Federācijas (“Krievija”) izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu (“attiecīgais produkts”) importam. Maksājuma likme, ko piemēro neto, Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms maksājuma veikšanas, tā attiecīgā produkta importam, ko ražo Novolipetsk Iron & Steel Corporation, ir 40,1 % un tā produkta importam, ko ražo sabiedrība ar ierobežotu atbildību Viz Stal, ir 14,7 %.

2.   Izmeklēšana

| (2) | 2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), paziņoja par daļējas spēkā esošo pasākumu (“pasākumi”) starpposma pārbaudes uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22.c pantu. |
| --- | --- |

(2)

2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), paziņoja par daļējas spēkā esošo pasākumu (“pasākumi”) starpposma pārbaudes uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22.c pantu.

| (3) | Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (“paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (“paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem.

| (4) | Visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (“ES10”), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā sniegt apstiprinošus pierādījumus. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(4)

Visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (“ES10”), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā sniegt apstiprinošus pierādījumus. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas.

3.   Izmeklēšanas rezultāts

| (5) | Kā norādīts Padomes Regulā (EK) Nr. 990/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs, ar noteikumu, ka šāda pielāgošana būtiski nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(5)

Kā norādīts Padomes Regulā (EK) Nr. 990/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs, ar noteikumu, ka šāda pielāgošana būtiski nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni.

4.   Saistības

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 990/2004, secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajiem uzņēmumiem ir piedāvājusi saistības. Tā rezultātā pēc tam saistības ir piedāvājis i) viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Krievijā (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) kopā ar uzņēmumu Šveicē (Stinol A.G.) un ii) vēl viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Krievijā (sabiedrība ar ierobežotu atbildību Viz Stal) kopā ar saistīto uzņēmumu Duferco S.A. Šveicē. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 990/2004, secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajiem uzņēmumiem ir piedāvājusi saistības. Tā rezultātā pēc tam saistības ir piedāvājis i) viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Krievijā (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) kopā ar uzņēmumu Šveicē (Stinol A.G.) un ii) vēl viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Krievijā (sabiedrība ar ierobežotu atbildību Viz Stal) kopā ar saistīto uzņēmumu Duferco S.A. Šveicē.

| (7) | Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22.c pantu, minētās saistības uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 990/2004, secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam. |
| --- | --- |

(7)

Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22.c pantu, minētās saistības uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 990/2004, secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam.

| (8) | Taču, neskatoties uz to, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 990/2004, saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek par pienākumu ievērot importa maksimumu, un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji desmit jaunajās ES dalībvalstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus atsevišķiem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja tiek konstatēts, ka šie pārdošanas modeļi būtiski mainās vai arī saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai arī tā var koriģēt maksimuma līmeni vai var veikt citas koriģējošas darbības. |
| --- | --- |

(8)

Taču, neskatoties uz to, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 990/2004, saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek par pienākumu ievērot importa maksimumu, un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji desmit jaunajās ES dalībvalstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus atsevišķiem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja tiek konstatēts, ka šie pārdošanas modeļi būtiski mainās vai arī saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai arī tā var koriģēt maksimuma līmeni vai var veikt citas koriģējošas darbības.

| (9) | Viens no saistību nosacījumiem ir arī tas, ka, ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga tās atcelt, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(9)

Viens no saistību nosacījumiem ir arī tas, ka, ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga tās atcelt, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus.

| (10) | Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt.

| (11) | Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 990/2004 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir vajadzīga arī tamdēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(11)

Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 990/2004 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir vajadzīga arī tamdēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums.

| (12) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumus uzskata par pieņemamiem. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumus uzskata par pieņemamiem.

| (13) | Sākumposmā saistību pieņemšana ir spēkā sešus mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu, un tā beidzas pēc minētā perioda, ja vien Komisija neuzskata par pienācīgu pagarināt īpašu pasākumu piemērošanas periodu vēl uz sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(13)

Sākumposmā saistību pieņemšana ir spēkā sešus mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu, un tā beidzas pēc minētā perioda, ja vien Komisija neuzskata par pienācīgu pagarināt īpašu pasākumu piemērošanas periodu vēl uz sešiem mēnešiem.

B.   IMPORTA REĢISTRĀCIJA

| (14) | Ņemot vērā neierastos šīs lietas apstākļus un raksturīgo saistību neievērošanas risku, ko rada cenu starpības starp ES10 un ES15, kā arī to īstermiņa raksturu, uzskata, ka ir pietiekams pamats, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu konkrētu attiecīgā produkta importu reģistrētu uz laiku, kas nepārsniedz deviņus mēnešus. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā neierastos šīs lietas apstākļus un raksturīgo saistību neievērošanas risku, ko rada cenu starpības starp ES10 un ES15, kā arī to īstermiņa raksturu, uzskata, ka ir pietiekams pamats, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu konkrētu attiecīgā produkta importu reģistrētu uz laiku, kas nepārsniedz deviņus mēnešus.

| (15) | Tādēļ muitas iestādēm uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu attiecīgā Krievijas izcelsmes produkta importu Kopienā, kuru eksportē uzņēmumi, kuri ir piedāvājuši pieņemamas saistības un kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājumiem. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ muitas iestādēm uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu attiecīgā Krievijas izcelsmes produkta importu Kopienā, kuru eksportē uzņēmumi, kuri ir piedāvājuši pieņemamas saistības un kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājumiem.

| (16) | Konstatējot saistību pārkāpšanu, precēm, kuras laiž brīvā apgrozībā Kopienā, maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu datumu no saistību pārkāpšanas dienas, |
| --- | --- |

(16)

Konstatējot saistību pārkāpšanu, precēm, kuras laiž brīvā apgrozībā Kopienā, maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu datumu no saistību pārkāpšanas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo pieņem saistības, ko sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz to Krievijas izcelsmes auksti velmētu lokšņu ar orientētu graudu un elektrotehniskā silīcijtērauda slokšņu importu, kuru platums pārsniedz 500 mm, piedāvā tālāk minētie ražotāji eksportētāji.

| Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Krievijas Federācija | Ražo Novolipetsk Iron & Steel Corporation (Ļipecka, Krievija) un savam pirmajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod Stinol A.G. (Lugāno, Šveice) | A524 |
| Krievijas Federācija | Ražo sabiedrība ar ierobežotu atbildību Viz Stal (Jekaterinburga, Krievija) un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod Duferco S.A. (Lugāno, Šveice) | A525 |

Valsts

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Krievijas Federācija

Ražo Novolipetsk Iron & Steel Corporation (Ļipecka, Krievija) un savam pirmajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod Stinol A.G. (Lugāno, Šveice)

A524

Krievijas Federācija

Ražo sabiedrība ar ierobežotu atbildību Viz Stal (Jekaterinburga, Krievija) un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod Duferco S.A. (Lugāno, Šveice)

A525

2. pants

Ar šo muitas iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 5. punktu uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu to Krievijas izcelsmes auksti velmētu lokšņu ar orientētu graudu un elektrotehniskā silīcijtērauda slokšņu importu Kopienā, kuru platums pārsniedz 500 mm un uz ko attiecas KN kods ex 7225 11 00 (loksnes, kuru platums ir 600 mm vai vairāk) un ex 7226 11 00 (loksnes, kuru platums pārsniedz 500 mm, bet ir mazāks par 600 mm), ko ražo un pārdod 1. pantā minētie uzņēmumi, kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājumiem, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 990/2004.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 18 maijā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.

2

(3)  OV L 182, 19.5.2004., 5. lpp.

3

(4)  OV L 25, 30.1.2003., 7. lpp.

4

(5)  OV L 70, 20.3.2004., 15. lpp.

5

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1001/2004

(2004. gada 18. maijs),

ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru, un ar ko paredz Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa reģistrāciju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (2) (še turpmāk – “pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu, 11. panta 3. punktu, 21. pantu un 22. panta c) punktu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā ir šādi apsvērumi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc Regulá (EK) Nr. 658/2002 (3) paredzēto pasākumu termiņa beigām un starpposma pārskatīšanas Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Krievijas Federācijas (“Krievija”) izcelsmes amonija nitrāta importam (“ältiecúgais products”). Padome ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 (4) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam. Padome ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 (5) grozīja Regulas (EK) Nr. 658/2002 un (EK) Nr. 132/2001. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Regulá (EK) Nr. 658/2002 (3) paredzēto pasākumu termiņa beigām un starpposma pārskatīšanas Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Krievijas Federācijas (“Krievija”) izcelsmes amonija nitrāta importam (“ältiecúgais products”). Padome ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 (4) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam. Padome ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 (5) grozīja Regulas (EK) Nr. 658/2002 un (EK) Nr. 132/2001.

| (2) | Krievijas gadījumā pasākumi ietver specifisku nodokli EUR 47,07 par tonnu un Ukrainas gadījumā EUR 33,25 par tonnu. |
| --- | --- |

(2)

Krievijas gadījumā pasākumi ietver specifisku nodokli EUR 47,07 par tonnu un Ukrainas gadījumā EUR 33,25 par tonnu.

2.   Izmeklēšana

| (3) | 2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6), paziņoja par spēkā esošo pasākumu (“pasākumi”) daļējas starpposma pārbaudes uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(3)

2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6), paziņoja par spēkā esošo pasākumu (“pasākumi”) daļējas starpposma pārbaudes uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) apakšpunktu.

| (4) | Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (“paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (“paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem.

| (5) | Visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (“ES10”), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus termiņā, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(5)

Visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (“ES10”), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus termiņā, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas.

3.   Izmeklēšanas rezultāts

| (6) | Kā norādīts Padomes Regulā (EK) Nr. 993/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs ar noteikumu, ka šāda pielāgošana būtiski nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādīts Padomes Regulā (EK) Nr. 993/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs ar noteikumu, ka šāda pielāgošana būtiski nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni.

4.   Saistības

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 993/2004 secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajiem uzņēmumiem piedāvāja saistības. Tādējādi pēc tam saistību uzņemšanos ierosināja i) viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Ukrainā (OJSC Azot), ii) viens ražotājs eksportētājs Krievijā (CJSC MCC Eurochem attiecībā uz precēm, kas ražotas JSC Nak Azot (Krievija) ražotnē) kopā ar saistīto uzņēmumu (Cumberland Sound Ltd. (Britu Virdžīnu salas)), iii) divi saistīti ražotāji eksportētāji Krievijā (OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat un JSC Azot) atsevišķi un iv) divi saistīti ražotāji eksportētāji kopā (JSC Acron (Krievija) un JSC Dorogobuzh (Krievija). |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 993/2004 secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajiem uzņēmumiem piedāvāja saistības. Tādējādi pēc tam saistību uzņemšanos ierosināja i) viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Ukrainā (OJSC Azot), ii) viens ražotājs eksportētājs Krievijā (CJSC MCC Eurochem attiecībā uz precēm, kas ražotas JSC Nak Azot (Krievija) ražotnē) kopā ar saistīto uzņēmumu (Cumberland Sound Ltd. (Britu Virdžīnu salas)), iii) divi saistīti ražotāji eksportētāji Krievijā (OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat un JSC Azot) atsevišķi un iv) divi saistīti ražotāji eksportētāji kopā (JSC Acron (Krievija) un JSC Dorogobuzh (Krievija).

| (8) | No OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat iesniegtajiem dokumentiem, kuri ir publiski pieejami Internetā, Komisijai ir zināms, ka JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat ir saistīti ar agroķīmijas korporācijas Azot starpniecību, kurai pieder ievērojami vairāk nekā 5 % no katra uzņēmuma kapitāla. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. pantu un saistītu pušu definīciju, kas izklāstīta Komisijas 1993. gada 2. júlija Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7) 143. pantā, Komisija JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat uzskata par saistītām pusēm. Jāatzīmē, ka 2004. gada pirmajos mēnešos novērotais pārmērīgais eksporta apjomu palielinājums ES10 valstis vienam no šiem diviem ražotājiem eksportētājiem OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat bija lielāks nekā JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat tradicionālie kopējie eksporta apjomi ES10 valstīs. Līdz ar to saistību piedāvājumi, kurus iesniedza divi minētie ražotāji eksportētāji, tiek noraidīti, jo minētajiem ražotājiem eksportētājiem kopējais saistību maksimums, kuru aprēķina kā tradicionālos eksporta apjomus ES10 valstis 2001. un 2002. gadā, no kuriem atņemts 2004. gada sākumā novērotais pārmērīgais eksporta apjomu palielinājums ES10 valstis, ir negatīvs. |
| --- | --- |

(8)

No OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat iesniegtajiem dokumentiem, kuri ir publiski pieejami Internetā, Komisijai ir zināms, ka JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat ir saistīti ar agroķīmijas korporācijas Azot starpniecību, kurai pieder ievērojami vairāk nekā 5 % no katra uzņēmuma kapitāla. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. pantu un saistītu pušu definīciju, kas izklāstīta Komisijas 1993. gada 2. júlija Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7) 143. pantā, Komisija JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat uzskata par saistītām pusēm. Jāatzīmē, ka 2004. gada pirmajos mēnešos novērotais pārmērīgais eksporta apjomu palielinājums ES10 valstis vienam no šiem diviem ražotājiem eksportētājiem OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat bija lielāks nekā JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat tradicionālie kopējie eksporta apjomi ES10 valstīs. Līdz ar to saistību piedāvājumi, kurus iesniedza divi minētie ražotāji eksportētāji, tiek noraidīti, jo minētajiem ražotājiem eksportētājiem kopējais saistību maksimums, kuru aprēķina kā tradicionālos eksporta apjomus ES10 valstis 2001. un 2002. gadā, no kuriem atņemts 2004. gada sākumā novērotais pārmērīgais eksporta apjomu palielinājums ES10 valstis, ir negatīvs.

| (9) | Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22. panta c) apakšpunktu, visas saistības, kuras pieņemtas ar šo regulu, uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 993/2004 secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam. |
| --- | --- |

(9)

Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22. panta c) apakšpunktu, visas saistības, kuras pieņemtas ar šo regulu, uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 993/2004 secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam.

| (10) | Taču, neskatoties uz to, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek pienākumu ievērot minimālās importa cenas saskaņā ar importa maksimumu un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji ES10 valstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus individuāliem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja šajos pārdošanas modeļos tiek konstatētas būtiskas izmaiņas vai arī saistības jebkādā veidā ir sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šāda uzņēmuma saistību apstiprinājumu, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai koriģēt maksimālo apjomu vai arī veikt citas koriģējošas darbības. |
| --- | --- |

(10)

Taču, neskatoties uz to, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek pienākumu ievērot minimālās importa cenas saskaņā ar importa maksimumu un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji ES10 valstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus individuāliem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja šajos pārdošanas modeļos tiek konstatētas būtiskas izmaiņas vai arī saistības jebkādā veidā ir sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šāda uzņēmuma saistību apstiprinājumu, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai koriģēt maksimālo apjomu vai arī veikt citas koriģējošas darbības.

| (11) | Viens no saistību nosacījumiem ir arī šāds - ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga atcelt šo saistību apstiprinājumu, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(11)

Viens no saistību nosacījumiem ir arī šāds - ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga atcelt šo saistību apstiprinājumu, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus.

| (12) | Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt.

| (13) | Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt to, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā ir vismaz informācija, kas minēta Regulas (EK) Nr. 993/2004 pielikumā. Šāda informācija ir vajadzīga arī tādēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(13)

Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt to, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā ir vismaz informācija, kas minēta Regulas (EK) Nr. 993/2004 pielikumā. Šāda informācija ir vajadzīga arī tādēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums.

| (14) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumus, ko iesnieguši OJSC Azot, CJSC MCC Eurochem attiecībā uz precēm, kas ražotas JSC Nak Azot (Krievija) ražotnē, un akciju sabiedrība Acron kopā ar akciju sabiedrību Dorogobuzh, uzskata par pieņemamiem. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumus, ko iesnieguši OJSC Azot, CJSC MCC Eurochem attiecībā uz precēm, kas ražotas JSC Nak Azot (Krievija) ražotnē, un akciju sabiedrība Acron kopā ar akciju sabiedrību Dorogobuzh, uzskata par pieņemamiem.

| (15) | Sākotnēji saistību pieņemšana ir spēkā sešus mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu. Taču, kad ir pagājuši seši mēneši pēc saistību pieņemšanas, pirms to turpmākas pieņemšanas Komisija veic novērtējumu, lai pārbaudītu, vai ES10 valstīm tiešajiem lietotājiem joprojām pastāv ārkārtējie un negatīvie nosacījumi, kuru dēļ ir pieņemtas šīs saistības. Ņemot vērā saistību īstermiņa raksturu un ārkārtas apstākļus, kādos tās pieņem, Komisijas dienesti pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, dažus saistību noteikumus var pielāgot, ja pēc pieņemama laikposma tiek noteikts, ka saistības nedod gaidītos rezultātus un neļauj turpināt tradicionālās eksporta plūsmas uz ES10. Tomēr pielāgotajiem saistību noteikumiem arī turpmāk ir būtiski jāsekmē kaitējuma novēršana. |
| --- | --- |

(15)

Sākotnēji saistību pieņemšana ir spēkā sešus mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu. Taču, kad ir pagājuši seši mēneši pēc saistību pieņemšanas, pirms to turpmākas pieņemšanas Komisija veic novērtējumu, lai pārbaudītu, vai ES10 valstīm tiešajiem lietotājiem joprojām pastāv ārkārtējie un negatīvie nosacījumi, kuru dēļ ir pieņemtas šīs saistības. Ņemot vērā saistību īstermiņa raksturu un ārkārtas apstākļus, kādos tās pieņem, Komisijas dienesti pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, dažus saistību noteikumus var pielāgot, ja pēc pieņemama laikposma tiek noteikts, ka saistības nedod gaidītos rezultātus un neļauj turpināt tradicionālās eksporta plūsmas uz ES10. Tomēr pielāgotajiem saistību noteikumiem arī turpmāk ir būtiski jāsekmē kaitējuma novēršana.

B.   IMPORTA REĢISTRĀCIJA

| (16) | Ņemot vērā šīs lietas neierastos apstākļus un saistību neievērošanas risku, ko rada cenu starpības starp ES15 un ES10 valstīm, kā arī to īstermiņa raksturu, tiek uzskatīts, ka ir pietiekams pamats pieprasīt, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu konkrētu attiecīgā produkta importu reģistrētu laikposmā, kas nepārsniedz deviņus mēnešus. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā šīs lietas neierastos apstākļus un saistību neievērošanas risku, ko rada cenu starpības starp ES15 un ES10 valstīm, kā arī to īstermiņa raksturu, tiek uzskatīts, ka ir pietiekams pamats pieprasīt, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu konkrētu attiecīgā produkta importu reģistrētu laikposmā, kas nepārsniedz deviņus mēnešus.

| (17) | Tādēļ muitas iestādēm uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu attiecīgā Ukrainas un Krievijas izcelsmes produkta importu Kopienā, ko eksportē uzņēmumi, kuri ir piedāvājuši pieņemamas saistības un kuriem lūdz atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem. |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ muitas iestādēm uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu attiecīgā Ukrainas un Krievijas izcelsmes produkta importu Kopienā, ko eksportē uzņēmumi, kuri ir piedāvājuši pieņemamas saistības un kuriem lūdz atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem.

| (18) | Konstatējot saistību pārkāpšanu, precēm, kuras laistas brīvā apgrozībā Kopienā, maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu datumu no saistību pārkāpšanas dienas, |
| --- | --- |

(18)

Konstatējot saistību pārkāpšanu, precēm, kuras laistas brīvā apgrozībā Kopienā, maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu datumu no saistību pārkāpšanas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo pieņem saistības, ko sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Ukrainas un Krievijas Federācijas izcelsmes amonija nitrāta importu piedāvā tālāk minētie ražotāji eksportētāji.

| Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ukraina | Ražo un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, eksportē OJSC Azot (Čerkasi, Ukraina) | A521 |
| Krievijas Federācija | JSC Nak Azot (Novomoskovska, Krievija) ražotnē ražo OJSC MCC Eurochem (Maskava, Krievija) un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod Cumberland Sound Ltd. (Tortola, Britu Virdžīnu salas) | A522 |
| Krievijas Federācija | Ražo un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs eksportē akciju sabiedrība Acron (Veļikija Novgoroda, Krievija) vai akciju sabiedrība Dorogobuzh (Verhņedņeprovska, Smoļenskas apgabals, Krievija) | A532 |

Valsts

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Ukraina

Ražo un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, eksportē OJSC Azot (Čerkasi, Ukraina)

A521

Krievijas Federācija

JSC Nak Azot (Novomoskovska, Krievija) ražotnē ražo OJSC MCC Eurochem (Maskava, Krievija) un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod Cumberland Sound Ltd. (Tortola, Britu Virdžīnu salas)

A522

Krievijas Federācija

Ražo un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs eksportē akciju sabiedrība Acron (Veļikija Novgoroda, Krievija) vai akciju sabiedrība Dorogobuzh (Verhņedņeprovska, Smoļenskas apgabals, Krievija)

A532

2. pants

Ar šo muitas iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 5. punktu uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu tā Ukrainas un Krievijas Federācijas izcelsmes amonija nitrāta importu Kopienā, uz ko attiecas KN kodi 3102 30 90 un 3102 40 90, ko ražo un pārdod vai ražo un eksportē 1. pantā minētie uzņēmumi, kuriem lūdz atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 993/2004.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 18. maijā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.

2

(3)  OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 23, 25.1.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 182, 19.5.2004, 28. lpp.

5

(6)  OV, C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

6

(7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

7

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1002/2004

(2004. gada 18. maijs),

ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Baltkrievijas Republikas, Krievijas Federācijas vai Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importa antidempinga procedūru, un ar ko paredz Baltkrievijas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes kālija hlorīda importa reģistrāciju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (še turpmāk “pamatregula”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (2), un jo īpaši tās 8. pantu, 11. panta 3. punktu, 21. pantu un 22.c pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 969/2000 (3) ir grozījusi un paplašinājusi pasākumus, kurus piemēro ar Regulu (EK) Nr. 3068/92 (4), kas grozīta ar Regulām (EK) Nr. 643/94 (5) un (EK) Nr. 449/98 (6), par Baltkrievijas Republikas (Baltkrievija), Krievijas Federācijas (Krievija) un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda (še turpmāk “attiecīgais produkts”) importu Kopienā. Padome ar Regulu (EK) Nr. 992/2004 (7) ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 969/2000. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 969/2000 (3) ir grozījusi un paplašinājusi pasākumus, kurus piemēro ar Regulu (EK) Nr. 3068/92 (4), kas grozīta ar Regulām (EK) Nr. 643/94 (5) un (EK) Nr. 449/98 (6), par Baltkrievijas Republikas (Baltkrievija), Krievijas Federācijas (Krievija) un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda (še turpmāk “attiecīgais produkts”) importu Kopienā. Padome ar Regulu (EK) Nr. 992/2004 (7) ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 969/2000.

| (2) | Pasākumi ir fiksētas likmes nodokļa summas, ko nosaka pa produktu kategorijām un šķirām, Baltkrievijas gadījumā diapazonā no EUR 19,51 par tonnu līdz EUR 48,19 par tonnu, Krievijas gadījumā no EUR 19,61 par tonnu līdz EUR 40,63 par tonnu un Ukrainas gadījumā no EUR 19,61 par tonnu līdz EUR 48,19 par tonnu. |
| --- | --- |

(2)

Pasākumi ir fiksētas likmes nodokļa summas, ko nosaka pa produktu kategorijām un šķirām, Baltkrievijas gadījumā diapazonā no EUR 19,51 par tonnu līdz EUR 48,19 par tonnu, Krievijas gadījumā no EUR 19,61 par tonnu līdz EUR 40,63 par tonnu un Ukrainas gadījumā no EUR 19,61 par tonnu līdz EUR 48,19 par tonnu.

2.   Izmeklēšana

| (3) | 2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8), paziņoja par daļējas spēkā esošo pasākumu (še turpmāk “pasākumi”) starpposma pārbaudes uzsākšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22.c pantu. |
| --- | --- |

(3)

2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8), paziņoja par daļējas spēkā esošo pasākumu (še turpmāk “pasākumi”) starpposma pārbaudes uzsākšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22.c pantu.

| (4) | Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (še turpmāk “paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (še turpmāk “paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem.

| (5) | Visām ieinteresētajām pusēm, kuras ir zināmas Komisijai, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (ES10), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā sniegt apstiprinošus pierādījumus. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(5)

Visām ieinteresētajām pusēm, kuras ir zināmas Komisijai, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (ES10), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā sniegt apstiprinošus pierādījumus. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas.

3.   Izmeklēšanas rezultāts

| (6) | Kā norādīts Padomes Regulā (EK) Nr. 992/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs, ar noteikumu, ka šāda pielāgošana ievērojami nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādīts Padomes Regulā (EK) Nr. 992/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs, ar noteikumu, ka šāda pielāgošana ievērojami nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni.

4.   Saistības

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 992/2004 secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajiem uzņēmumiem piedāvāja saistības. Tā rezultātā pēc tam saistības piedāvāja i) viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Baltkrievijā (“Republican Unitary Enterprise” ražošanas apvienība “Belaruskali”) kopā ar to saistītiem uzņēmumiem Krievijā (akciju sabiedrība “International Potash Company”), Austrijā (“Belurs Handelsgesellschaf m.b.H.”) un Lietuvā (“UAB Baltkalis”); ii) viens ražotājs eksportētājs Krievijā (akciju sabiedrība “Silvinit”) kopā ar to saistītiem uzņēmumiem Krievijā (akciju sabiedrība “International Potash Company”) un Austrijā (“Belurs Handelsgesellschaf m.b.H.”) un iii) vēl viens ražotājs eksportētājs Krievijā (akciju sabiedrība “Uralkali”) kopā ar Kipras uzņēmumu (“Fertexim Ltd.”). |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 992/2004 secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajiem uzņēmumiem piedāvāja saistības. Tā rezultātā pēc tam saistības piedāvāja i) viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Baltkrievijā (“Republican Unitary Enterprise” ražošanas apvienība “Belaruskali”) kopā ar to saistītiem uzņēmumiem Krievijā (akciju sabiedrība “International Potash Company”), Austrijā (“Belurs Handelsgesellschaf m.b.H.”) un Lietuvā (“UAB Baltkalis”); ii) viens ražotājs eksportētājs Krievijā (akciju sabiedrība “Silvinit”) kopā ar to saistītiem uzņēmumiem Krievijā (akciju sabiedrība “International Potash Company”) un Austrijā (“Belurs Handelsgesellschaf m.b.H.”) un iii) vēl viens ražotājs eksportētājs Krievijā (akciju sabiedrība “Uralkali”) kopā ar Kipras uzņēmumu (“Fertexim Ltd.”).

| (8) | Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22.c pantu, minētās saistības uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 992/2004 secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam. |
| --- | --- |

(8)

Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22.c pantu, minētās saistības uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 992/2004 secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam.

| (9) | Taču, neskatoties uz to, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 992/2004 saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek par pienākumu ievērot minimālās importa cenas saskaņā ar importa maksimumu, un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji desmit jaunajās ES dalībvalstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus atsevišķiem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja tiek konstatēts, ka šie pārdošanas modeļi būtiski mainās vai arī saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai arī tā var koriģēt maksimuma līmeni vai var veikt citas koriģējošas darbības. |
| --- | --- |

(9)

Taču, neskatoties uz to, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 992/2004 saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek par pienākumu ievērot minimālās importa cenas saskaņā ar importa maksimumu, un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji desmit jaunajās ES dalībvalstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus atsevišķiem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja tiek konstatēts, ka šie pārdošanas modeļi būtiski mainās vai arī saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai arī tā var koriģēt maksimuma līmeni vai var veikt citas koriģējošas darbības.

| (10) | Viens no saistību nosacījumiem ir arī tas, ka, ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga tās atcelt, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(10)

Viens no saistību nosacījumiem ir arī tas, ka, ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga tās atcelt, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus.

| (11) | Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt.

| (12) | Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 992/2004 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir vajadzīga arī tādēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(12)

Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 992/2004 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir vajadzīga arī tādēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums.

| (13) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumus uzskata par pieņemamiem. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumus uzskata par pieņemamiem.

| (14) | Sākumposmā saistību pieņemšana ir spēkā divpadsmit mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu. Taču pēc sešiem mēnešiem pēc saistību pieņemšanas, lai tos pieņemtu pastāvīgi, Komisija veic novērtējumu, lai pārbaudītu, vai desmit jaunajās ES dalībvalstīs joprojām pastāv ārkārtējie un negatīvie nosacījumi tiešajiem lietotājiem, kas lika pieņemt šīs saistības. |
| --- | --- |

(14)

Sākumposmā saistību pieņemšana ir spēkā divpadsmit mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu. Taču pēc sešiem mēnešiem pēc saistību pieņemšanas, lai tos pieņemtu pastāvīgi, Komisija veic novērtējumu, lai pārbaudītu, vai desmit jaunajās ES dalībvalstīs joprojām pastāv ārkārtējie un negatīvie nosacījumi tiešajiem lietotājiem, kas lika pieņemt šīs saistības.

B.   IMPORTA REĢISTRĀCIJA

| (15) | Ņemot vērā neierastos šīs lietas apstākļus un raksturīgo saistību neievērošanas risku, ko rada cenu starpības starp ES10 un ES15, kā arī to īstermiņa raksturu, uzskata, ka ir pietiekams pamats, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu konkrētu attiecīgā produkta importu reģistrētu uz laiku, kas nepārsniedz deviņus mēnešus. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā neierastos šīs lietas apstākļus un raksturīgo saistību neievērošanas risku, ko rada cenu starpības starp ES10 un ES15, kā arī to īstermiņa raksturu, uzskata, ka ir pietiekams pamats, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu konkrētu attiecīgā produkta importu reģistrētu uz laiku, kas nepārsniedz deviņus mēnešus.

| (16) | Tādēļ muitas iestādēm uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu attiecīgā Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes produkta importu Kopienā, kuru eksportē uzņēmumi, kuri ir piedāvājuši pieņemamas saistības un kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājumiem. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ muitas iestādēm uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu attiecīgā Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes produkta importu Kopienā, kuru eksportē uzņēmumi, kuri ir piedāvājuši pieņemamas saistības un kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājumiem.

| (17) | Konstatējot saistību pārkāpšanu, precēm, kuras laiž brīvā apgrozībā Kopienā, maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu datumu no saistību pārkāpšanas dienas, |
| --- | --- |

(17)

Konstatējot saistību pārkāpšanu, precēm, kuras laiž brīvā apgrozībā Kopienā, maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu datumu no saistību pārkāpšanas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo pieņem saistības, ko sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Baltkrievijas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes kālija hlorīda importu piedāvā tālāk minētie ražotāji eksportētāji.

| Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Baltkrievijas Republika | Ražo “Republican Unitary Enterprise” ražošanas apvienība “Belaruskali” (Soļigorska, Baltkrievija), un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod akciju sabiedrība “International Potash Company” (Maskava, Krievija), “Belurs Handelgesellschaft m.b.H.” (Vīne, Austrija) vai “UAB Baltkalis” (Viļņa, Lietuva) | A518 |
| Krievijas Federācija | Ražo akciju sabiedrība “Silvinit” (Soļikamska, Krievija), un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod akciju sabiedrība “International Potash Company” (Maskava, Krievija) vai “Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.” (Vīne, Austrija) | A519 |
| Krievijas Federācija | Ražo akciju sabiedrība “Uralkali” (Berezņiki, Krievija), un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod “Fertexim Ltd.” (Limasola, Kipra) | A520 |

Valsts

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Baltkrievijas Republika

Ražo “Republican Unitary Enterprise” ražošanas apvienība “Belaruskali” (Soļigorska, Baltkrievija), un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod akciju sabiedrība “International Potash Company” (Maskava, Krievija), “Belurs Handelgesellschaft m.b.H.” (Vīne, Austrija) vai “UAB Baltkalis” (Viļņa, Lietuva)

A518

Krievijas Federācija

Ražo akciju sabiedrība “Silvinit” (Soļikamska, Krievija), un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod akciju sabiedrība “International Potash Company” (Maskava, Krievija) vai “Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.” (Vīne, Austrija)

A519

Krievijas Federācija

Ražo akciju sabiedrība “Uralkali” (Berezņiki, Krievija), un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, pārdod “Fertexim Ltd.” (Limasola, Kipra)

A520

2. pants

Ar šo muitas iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 5. punktu uzdod veikt attiecīgos pasākumus, lai reģistrētu tā Baltkrievijas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes kālija hlorīda importu Kopienā, uz ko attiecas KN kodi 3104 20 10 (TARIC kodi 3104201010 un 3104201090), 3104 20 50 (TARIC kodi 3104205010 un 3104205090), 3104 20 90 (TARIC kods 3104209000), ex 3105 20 10 (TARIC kodi 3105201010 un 3105201020), ex 3105 20 90 (TARIC kodi 3105209010 un 3105209020), ex 3105 60 90 (TARIC kodi 3105609010 un 3105609020), ex 3105 90 91 (TARIC kodi 3105909110 un 3105909120), ex 3105 90 99 (TARIC kodi 3105909910 un 3105909920), ko ražo un pārdod vai ražo un eksportē 1. pantā minētie uzņēmumi, kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājumiem, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 992/2004.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā divpadsmit mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 18. maijā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.

2

(3)  OV L 112, 11.5.2000., 4. lpp.

3

(4)  OV L 308, 24.10.1992., 41. lpp.

4

(5)  OV L 80, 24.3.1994., 1. lpp.

5

(6)  OV L 58, 27.2.1998., 15. lpp.

6

(7)  OV L 182, 19.5.2004., 23. lpp.

7

(8)  OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

8

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1003/2004

(2004. gada 19. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 20. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 19. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 97,3 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 83,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 64,5 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,6 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 74,0 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 55,0 |
| 204 | 45,7 |
| 220 | 39,6 |
| 388 | 49,5 |
| 400 | 35,9 |
| 624 | 58,5 |
| 999 | 47,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 73,7 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 62,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,0 |
| 400 | 125,2 |
| 404 | 105,0 |
| 508 | 60,7 |
| 512 | 69,7 |
| 524 | 68,7 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 101,4 |
| 804 | 96,6 |
| 999 | 86,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

97,3

204

64,3

212

89,5

999

83,7

0707 00 05

052

106,9

096

64,5

999

85,7

0709 90 70

052

93,6

204

54,4

999

74,0

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

55,0

204

45,7

220

39,6

388

49,5

400

35,9

624

58,5

999

47,4

0805 50 10

388

73,7

528

51,4

999

62,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,0

400

125,2

404

105,0

508

60,7

512

69,7

524

68,7

528

71,8

720

101,4

804

96,6

999

86,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1004/2004

(2004. gada 18. maijs),

ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1),

ņemot vērā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93 ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), un jo īpaši tās 173. panta 1. punktu,

tā kā

| (1) | Regulas Nr. 2454/93 173. līdz 177. panti paredz, ka Komisija periodiski nosaka vienības vērtības produktiem, kas uzskaitīti klasifikācijā minētās regulas 26. pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas Nr. 2454/93 173. līdz 177. panti paredz, ka Komisija periodiski nosaka vienības vērtības produktiem, kas uzskaitīti klasifikācijā minētās regulas 26. pielikumā.

| (2) | Iepriekšminētajos pantos izklāstīto noteikumu un kritēriju piemērošanas rezultāts tiem elementiem, ko paziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 2. punktu, ir tāds, ka vienības vērtības, kādas tās noteiktas šīs regulas pielikumā, būtu jānosaka saistībā ar attiecīgajiem produktiem, |
| --- | --- |

(2)

Iepriekšminētajos pantos izklāstīto noteikumu un kritēriju piemērošanas rezultāts tiem elementiem, ko paziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 2. punktu, ir tāds, ka vienības vērtības, kādas tās noteiktas šīs regulas pielikumā, būtu jānosaka saistībā ar attiecīgajiem produktiem,

IR PIEŅEMUSI ŠO REGULU:

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 1. punktā paredzētās vienības vērtības ar šo ir noteiktas tādas kā izklāstīts šīs regulas pielikuma tabulā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 21. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 18. maijā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Erkki LIIKANEN

---

(1)  OV L 302, 19.10. 1992, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2700/2000 (OV L 311, 12. 12. 2000, 17. lpp.).

1

(2)  OV L 253, 11. 10. 1993, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2286/2003 (OV L 343, 31. 12. 2003, 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Pozīcija | Apraksts | Mērvienības lielums pa 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Sugas, šķirnes, KN kods | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Jaunie kartupeļi
  0701 90 50 | 49,70 | 29,13 | 1 587,72 | 369,80 | 777,61 | 12 745,21 |
| 171,61 | 32,41 | 21,15 | 236,92 | 11 868,03 | 1 997,64 |
| 455,44 | 33,49 | | | | |
| 1.30 | Sīpoli (izņemot sēklas sīpolus)
  0703 10 19 | 35,83 | 21,00 | 1 144,54 | 266,58 | 560,56 | 9 187,63 |
| 123,71 | 23,37 | 15,25 | 170,79 | 8 555,30 | 1 440,03 |
| 328,31 | 24,14 | | | | |
| 1.40 | Ķiploki
  0703 20 00 | 131,69 | 77,20 | 4 207,20 | 979,90 | 2 060,55 | 33 772,70 |
| 454,74 | 85,89 | 56,05 | 627,81 | 31 448,31 | 5 293,40 |
| 1 206,84 | 88,75 | | | | |
| 1.50 | Puravi
  ex 0703 90 00 | 50,52 | 29,61 | 1 613,96 | 375,91 | 790,47 | 12 955,85 |
| 174,45 | 32,95 | 21,50 | 240,84 | 12 064,18 | 2 030,65 |
| 462,97 | 34,05 | | | | |
| 1.60 | Ziedkāposti
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti
  0704 90 10 | 59,17 | 34,69 | 1 890,32 | 440,28 | 925,82 | 15 174,30 |
| 204,32 | 38,59 | 25,18 | 282,08 | 14 129,94 | 2 378,36 |
| 542,24 | 39,88 | | | | |
| 1.90 | Sparģeļkāposti jeb brokoļi (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | 61,43 | 36,01 | 1 962,50 | 457,09 | 961,17 | 15 753,72 |
| 212,12 | 40,06 | 26,14 | 292,85 | 14 669,48 | 2 469,18 |
| 562,94 | 41,40 | | | | |
| 1.100 | Ķīnas kāposti
  ex 0704 90 90 | 75,36 | 44,18 | 2 407,53 | 560,74 | 1 179,13 | 19 326,07 |
| 260,22 | 49,15 | 32,07 | 359,26 | 17 995,97 | 3 029,10 |
| 690,60 | 50,79 | | | | |
| 1.110 | Galviņsalāti
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Burkāni
  ex 0706 10 00 | 33,81 | 19,82 | 1 080,08 | 251,56 | 528,99 | 8 670,22 |
| 116,74 | 22,05 | 14,39 | 161,17 | 8 073,49 | 1 358,94 |
| 309,82 | 22,78 | | | | |
| 1.140 | Redīsi
  ex 0706 90 90 | 44,01 | 25,80 | 1 405,99 | 327,47 | 688,61 | 11 286,36 |
| 151,97 | 28,70 | 18,73 | 209,80 | 10 509,59 | 1 768,98 |
| 403,31 | 29,66 | | | | |
| 1.160 | Zirņi (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 438,55 | 257,08 | 14 010,49 | 3 263,19 | 6 861,88 | 112 467,20 |
| 1 514,33 | 286,02 | 186,65 | 2 090,68 | 104 726,72 | 17 627,68 |
| 4 018,91 | 295,54 | | | | |
| 1.170 | Pupiņas: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Pozīcija

Apraksts

Mērvienības lielums pa 100 kg

Sugas, šķirnes, KN kods

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Jaunie kartupeļi

0701 90 50

49,70

29,13

1 587,72

369,80

777,61

12 745,21

171,61

32,41

21,15

236,92

11 868,03

1 997,64

455,44

33,49

1.30

Sīpoli (izņemot sēklas sīpolus)

0703 10 19

35,83

21,00

1 144,54

266,58

560,56

9 187,63

123,71

23,37

15,25

170,79

8 555,30

1 440,03

328,31

24,14

1.40

Ķiploki

0703 20 00

131,69

77,20

4 207,20

979,90

2 060,55

33 772,70

454,74

85,89

56,05

627,81

31 448,31

5 293,40

1 206,84

88,75

1.50

Puravi

ex 0703 90 00

50,52

29,61

1 613,96

375,91

790,47

12 955,85

174,45

32,95

21,50

240,84

12 064,18

2 030,65

462,97

34,05

1.60

Ziedkāposti

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti

0704 90 10

59,17

34,69

1 890,32

440,28

925,82

15 174,30

204,32

38,59

25,18

282,08

14 129,94

2 378,36

542,24

39,88

1.90

Sparģeļkāposti jeb brokoļi (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

61,43

36,01

1 962,50

457,09

961,17

15 753,72

212,12

40,06

26,14

292,85

14 669,48

2 469,18

562,94

41,40

1.100

Ķīnas kāposti

ex 0704 90 90

75,36

44,18

2 407,53

560,74

1 179,13

19 326,07

260,22

49,15

32,07

359,26

17 995,97

3 029,10

690,60

50,79

1.110

Galviņsalāti

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Burkāni

ex 0706 10 00

33,81

19,82

1 080,08

251,56

528,99

8 670,22

116,74

22,05

14,39

161,17

8 073,49

1 358,94

309,82

22,78

1.140

Redīsi

ex 0706 90 90

44,01

25,80

1 405,99

327,47

688,61

11 286,36

151,97

28,70

18,73

209,80

10 509,59

1 768,98

403,31

29,66

1.160

Zirņi (Pisum sativum)

0708 10 00

438,55

257,08

14 010,49

3 263,19

6 861,88

112 467,20

1 514,33

286,02

186,65

2 090,68

104 726,72

17 627,68

4 018,91

295,54

1.170

Pupiņas:

1.170.1

—

pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

119,25

69,91

3 809,80

887,34

1 865,91

30 582,61

411,78

77,78

50,75

568,51

28 477,78

4 793,40

1 092,84

80,37

1.170.2

| — | pupiņas (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

pupiņas (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

240,35

140,89

7 678,46

1 788,40

3 760,66

61 637,76

829,93

156,76

102,29

1 145,80

57 395,58

9 660,87

2 202,57

161,97

1.180

Pupas

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišoki

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Sparģeļi:

1.200.1

| — | zaļie
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zaļie

ex 0709 20 00

363,83

213,28

11 623,28

2 707,19

5 692,71

93 304,25

1 256,31

237,29

154,85

1 734,45

86 882,65

14 624,15

3 334,14

245,19

1.200.2

| — | pārējie
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

pārējie

ex 0709 20 00

330,76

193,89

10 566,93

2 461,15

5 175,34

84 824,56

1 142,13

215,72

140,77

1 576,82

78 986,56

13 295,08

3 031,13

222,90

1.210

Baklažāni

0709 30 00

104,96

61,53

3 353,04

780,96

1 642,21

26 916,04

362,41

68,45

44,67

500,35

25 063,56

4 218,72

961,82

70,73

1.220

Salātu selerijas (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

101,77

59,66

3 251,25

757,25

1 592,35

26 098,92

351,41

66,37

43,31

485,16

24 302,68

4 090,65

932,62

68,58

1.230

Gailenes

0709 59 10

994,91

583,22

31 784,39

7 402,93

15 566,96

255 144,67

3 435,42

648,88

423,43

4 742,93

237 584,51

39 990,41

9 117,36

670,47

1.240

Dārzeņpipari

0709 60 10

203,04

119,02

6 486,66

1 510,81

3 176,95

52 070,71

701,11

132,43

86,42

967,95

48 486,98

8 161,37

1 860,70

136,83

1.250

Fenhelis

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Veselas svaigas batātes (paredzētas pārtikai)

0714 20 10

111,23

65,20

3 553,45

827,64

1 740,36

28 524,81

384,08

72,54

47,34

530,25

26 561,60

4 470,87

1 019,31

74,96

2.10

Svaigi kastani (Castanea spp.)

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Svaigi ananasi

ex 0804 30 00

98,90

57,98

3 159,65

735,92

1 547,50

25 363,67

341,51

64,50

42,09

471,49

23 618,04

3 975,41

906,35

66,65

2.40

Svaigi avokado

ex 0804 40 00

133,44

78,22

4 263,04

992,91

2 087,90

34 220,94

460,77

87,03

56,79

636,14

31 865,71

5 363,66

1 222,85

89,93

2.50

Svaigas gvajaves un mango

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Svaigi saldie apelsīni:

2.60.1

| — | sarkanie un pussarkanie apelsīni
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

sarkanie un pussarkanie apelsīni

0805 10 10

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.60.2

| — | Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita un Hamlins

  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita un Hamlins

0805 10 30

36,77

21,55

1 174,68

273,60

575,32

9 429,62

126,97

23,98

15,65

175,29

8 780,63

1 477,96

336,96

24,78

2.60.3

| — | pārējie
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

pārējie

0805 10 50

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.70

Svaigi mandarīni (ieskaitot tanžerīnus un sacumas); svaigi klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusu hibrīdi:

2.70.1

| — | klementīni
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

klementīni

ex 0805 20

86,45

50,68

2 761,82

643,26

1 352,65

22 170,10

298,51

56,38

36,79

412,12

20 644,26

3 474,86

792,23

58,26

2.70.2

| — | Monreale apelsīni un sacumas
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Monreale apelsīni un sacumas

ex 0805 20

75,02

43,98

2 396,70

558,22

1 173,82

19 239,14

259,05

48,93

31,93

357,64

17 915,01

3 015,47

687,49

50,56

2.70.3

| — | mandarīni un vilkingi
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

mandarīni un vilkingi

ex 0805 20 50

71,22

41,75

2 275,27

529,93

1 114,35

18 264,37

245,92

46,45

30,31

339,52

17 007,34

2 862,69

652,66

48,00

2.70.4

| — | tanžerīni un pārējie
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

tanžerīni un pārējie

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

34,35

20,13

1 097,29

255,57

537,57

8 808,34

118,60

22,40

14,62

163,74

8 202,11

1 380,59

314,76

23,15

2.85

Svaigi laimi (Citrus auranti folia)

0805 50 90

109,86

64,40

3 509,70

817,45

1 718,94

28 173,65

379,35

71,65

46,76

523,73

26 234,62

4 415,83

1 006,76

74,03

2.90

Svaigi greipfrūti:

2.90.1

| — | baltie
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

baltie

ex 0805 40 00

58,01

34,01

1 853,23

431,64

907,65

14 876,51

200,31

37,83

24,69

276,54

13 852,64

2 331,69

531,60

39,09

2.90.2

| — | sārtie
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

sārtie

ex 0805 40 00

58,94

34,55

1 882,97

438,56

922,22

15 115,24

203,52

38,44

25,08

280,98

14 074,94

2 369,11

540,13

39,72

2.100

Galda vīnogas

0806 10 10

165,36

96,93

5 282,67

1 230,39

2 587,28

42 405,85

570,80

107,85

70,38

788,29

39 487,30

6 646,53

1 515,33

111,43

2.110

Arbūzi

0807 11 00

50,05

29,34

1 598,95

372,41

783,11

12 835,32

172,82

32,64

21,30

238,60

11 951,94

2 011,76

458,66

33,73

2.120

Melones (izņemot arbūzus):

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (tostarp Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (tostarp Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (tostarp Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (tostarp Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

49,91

29,26

1 594,56

371,39

780,96

12 800,09

172,35

32,55

21,24

237,94

11 919,13

2 006,24

457,40

33,64

2.120.2

| — | pārējās
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

pārējās

ex 0807 19 00

89,70

52,58

2 865,60

667,43

1 403,48

23 003,21

309,73

58,50

38,18

427,61

21 420,03

3 605,44

822,00

60,45

2.140

Bumbieri

2.140.1

| — | Nashi (Pyrus pyrifolia),

  Ya (Pyrus Bretscheideri)

  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Nashi (Pyrus pyrifolia),

Ya (Pyrus Bretscheideri)

ex 0808 20 50

54,31

31,84

1 735,11

404,13

849,80

13 928,34

187,54

35,42

23,12

258,92

12 969,73

2 183,07

497,72

36,60

2.140.2

| — | pārējie
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

pārējie

ex 0808 20 50

79,81

46,78

2 549,61

593,83

1 248,71

20 466,61

275,57

52,05

33,97

380,46

19 058,01

3 207,86

731,36

53,78

2.150

Aprikozes

0809 10 00

608,11

356,47

19 427,29

4 524,82

9 514,85

155 949,81

2 099,80

396,61

258,81

2 898,98

145 216,67

24 442,98

5 572,72

409,81

2.160

Ķirši

0809 20 95

0809 20 05

338,62

2 519,74

3 097,80

228,13

228,13

228,13

2.170

Persiki

0809 30 90

172,94

101,38

5 524,83

1 286,79

2 705,88

44 349,77

597,15

112,79

73,60

824,43

41 297,43

6 951,21

1 584,80

116,54

2.180

Nektarīni

ex 0809 30 10

209,78

122,97

6 701,93

1 560,95

3 282,39

53 798,82

724,38

136,82

89,28

1 000,08

50 096,16

8 432,22

1 922,45

141,37

2.190

Plūmes

0809 40 05

129,50

75,91

4 137,02

963,56

2 026,18

33 209,35

447,15

84,46

55,11

617,34

30 923,74

5 205,11

1 186,71

87,27

2.200

Zemenes

0810 10 00

890,35

521,92

28 444,01

6 624,92

13 930,95

228 330,26

3 074,38

580,69

378,93

4 244,48

212 615,58

35 787,62

8 159,17

600,01

2.205

Avenes

0810 20 10

304,95

178,76

9 742,24

2 269,07

4 771,43

78 204,43

1 052,99

198,89

129,79

1 453,76

72 822,06

12 257,47

2 794,56

205,51

2.210

Mellenes (Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 605,61

941,21

51 294,42

11 947,34

25 122,34

411 758,68

5 544,17

1 047,18

683,35

7 654,26

383 419,67

64 537,49

14 713,81

1 082,02

2.220

Kivi (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,51

72,99

3 977,84

926,48

1 948,22

31 931,54

429,95

81,21

52,99

593,58

29 733,87

5 004,83

1 141,04

83,91

2.230

Granātāboli

ex 0810 90 95

241,37

141,49

7 711,05

1 795,99

3 776,62

61 899,34

833,45

157,42

102,73

1 150,66

57 639,16

9 701,87

2 211,91

162,66

2.240

Hurma (ieskaitot Sharon fruit)

ex 0810 90 95

246,31

144,38

7 868,74

1 832,74

3 853,85

63 165,22

850,50

160,64

104,83

1 174,19

58 817,92

9 900,28

2 257,15

165,99

2.250

Ličī

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1005/2004

(2004. gada 19. maijs)

par īpašiem auzu intervences pasākumiem Somijā un Zviedrijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 30. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1766/92 (1), ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju, un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Auzas ir starp tiem produktiem, uz ko attiecas kopējā labības tirgus organizācija. Taču tās nav iekļautas pie pamatlabības, kas uzskaitīta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 4. pantā un kam paredzēta intervence. |
| --- | --- |

(1)

Auzas ir starp tiem produktiem, uz ko attiecas kopējā labības tirgus organizācija. Taču tās nav iekļautas pie pamatlabības, kas uzskaitīta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 4. pantā un kam paredzēta intervence.

| (2) | Auzas ir nozīmīga tradicionāla Somijas un Zviedrijas produkcija, kas labi pielāgojas šo valstu klimatiskajiem apstākļiem. Produkcija daudz pārsniedz šo valstu vajadzības, tāpēc tās ir spiestas realizēt pārprodukciju trešās valstīs. Pievienošanās Kopienai nav mainījusi agrāko situāciju. |
| --- | --- |

(2)

Auzas ir nozīmīga tradicionāla Somijas un Zviedrijas produkcija, kas labi pielāgojas šo valstu klimatiskajiem apstākļiem. Produkcija daudz pārsniedz šo valstu vajadzības, tāpēc tās ir spiestas realizēt pārprodukciju trešās valstīs. Pievienošanās Kopienai nav mainījusi agrāko situāciju.

| (3) | Auzu ražošanas samazināšana Somijā un Zviedrijā nāktu par labu citai labībai, uz ko attiecas intervences režīms, un jo īpaši miežiem. Miežu situāciju raksturo pārprodukcija gan abās šajās valstīs, gan visā Kopienā. Pāreja no auzu uz miežu ražošanu varētu tikai pasliktināt šo situāciju. Tāpēc jānodrošina arī turpmāka auzu izvešana uz trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Auzu ražošanas samazināšana Somijā un Zviedrijā nāktu par labu citai labībai, uz ko attiecas intervences režīms, un jo īpaši miežiem. Miežu situāciju raksturo pārprodukcija gan abās šajās valstīs, gan visā Kopienā. Pāreja no auzu uz miežu ražošanu varētu tikai pasliktināt šo situāciju. Tāpēc jānodrošina arī turpmāka auzu izvešana uz trešajām valstīm.

| (4) | Par auzām var piešķirt kompensāciju, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 13. pantā. Somijas un Zviedrijas ģeogrāfiskā situācija salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm ir mazāk izdevīga. Kompensācijas noteikšana uz minētā 13. panta pamata pirmkārt palīdz veicināt eksportu no šīm valstīm. Tāpēc jāparedz, ka auzu ražošanu Somijā un Zviedrijā arvien vairāk aizstās ar miežu ražošanu. Tādēļ paredzams, ka turpmāko gadu laikā Somijā un Zviedrijā intervences noliktavās saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1766/92 4. pantu ienāks ievērojams miežu daudzums, kuru vienīgais realizācijas veids ir izvešana uz trešajām valstīm. Eksports no intervences noliktavām Kopienas budžetam izmaksā vairāk nekā tiešais eksports. |
| --- | --- |

(4)

Par auzām var piešķirt kompensāciju, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 13. pantā. Somijas un Zviedrijas ģeogrāfiskā situācija salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm ir mazāk izdevīga. Kompensācijas noteikšana uz minētā 13. panta pamata pirmkārt palīdz veicināt eksportu no šīm valstīm. Tāpēc jāparedz, ka auzu ražošanu Somijā un Zviedrijā arvien vairāk aizstās ar miežu ražošanu. Tādēļ paredzams, ka turpmāko gadu laikā Somijā un Zviedrijā intervences noliktavās saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1766/92 4. pantu ienāks ievērojams miežu daudzums, kuru vienīgais realizācijas veids ir izvešana uz trešajām valstīm. Eksports no intervences noliktavām Kopienas budžetam izmaksā vairāk nekā tiešais eksports.

| (5) | Īpašie intervences pasākumi, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 1766/92 6. panta nozīmē, ļauj izvairīties no papildu izmaksām. Šis intervences pasākums var būt pasākums auzu tirgus atvieglošanai Somijā un Zviedrijā. Kompensācijas piešķiršana ar konkursu tikai par tām auzām, kas ražotas kādā no minētajām divām valstīm un izvestas no tām, šajā situācijā būtu vispiemērotākais risinājums. |
| --- | --- |

(5)

Īpašie intervences pasākumi, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 1766/92 6. panta nozīmē, ļauj izvairīties no papildu izmaksām. Šis intervences pasākums var būt pasākums auzu tirgus atvieglošanai Somijā un Zviedrijā. Kompensācijas piešķiršana ar konkursu tikai par tām auzām, kas ražotas kādā no minētajām divām valstīm un izvestas no tām, šajā situācijā būtu vispiemērotākais risinājums.

| (6) | Šā pasākuma raksturs un mērķi ļauj tam mutatis mutandis piemērot Regulas (EEK) Nr. 1766/92 13. pantu, kā arī regulas, kas pieņemtas tā piemērošanai, jo īpaši Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka noteiktus Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas nosacījumus attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(6)

Šā pasākuma raksturs un mērķi ļauj tam mutatis mutandis piemērot Regulas (EEK) Nr. 1766/92 13. pantu, kā arī regulas, kas pieņemtas tā piemērošanai, jo īpaši Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka noteiktus Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas nosacījumus attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (7) | Regulā (EK) Nr. 1501/95 paredzēts piedāvājumu iesniedzēju saistības iesniegt arī izvešanas atļaujas pieteikumu un iemaksāt garantiju. Tāpēc ir jānosaka garantijas apjoms. |
| --- | --- |

(7)

Regulā (EK) Nr. 1501/95 paredzēts piedāvājumu iesniedzēju saistības iesniegt arī izvešanas atļaujas pieteikumu un iemaksāt garantiju. Tāpēc ir jānosaka garantijas apjoms.

| (8) | Attiecīgo labību jāizved no tām dalībvalstīm, kurās notiek īpašie intervences pasākumi. Tāpēc izvešanas atļaujas var atļaut izmantot, pirmkārt, tikai izvešanai no tās dalībvalsts, kurā tā pieprasīta, un, otrkārt, tikai attiecībā uz Somijā un Zviedrijā ražotām auzām. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgo labību jāizved no tām dalībvalstīm, kurās notiek īpašie intervences pasākumi. Tāpēc izvešanas atļaujas var atļaut izmantot, pirmkārt, tikai izvešanai no tās dalībvalsts, kurā tā pieprasīta, un, otrkārt, tikai attiecībā uz Somijā un Zviedrijā ražotām auzām.

| (9) | Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām ieinteresētajām pusēm, nepieciešams paredzēt, lai izsniegto atļauju derīguma termiņš būtu vienāds. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām ieinteresētajām pusēm, nepieciešams paredzēt, lai izsniegto atļauju derīguma termiņš būtu vienāds.

| (10) | Eksporta konkursa procedūras veiksmīgai norisei jāparedz minimālais daudzums, kā arī kompetentajām iestādēm iesniedzamo piedāvājumu pārsūtīšanas termiņš un forma. |
| --- | --- |

(10)

Eksporta konkursa procedūras veiksmīgai norisei jāparedz minimālais daudzums, kā arī kompetentajām iestādēm iesniedzamo piedāvājumu pārsūtīšanas termiņš un forma.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Attiecībā uz 100 000 tonnām auzu, kas ražotas Somijā un Zviedrijā un paredzētas izvešanai no Somijas un Zviedrijas uz visām trešajām valstīm, izņemot Bulgāriju un Rumāniju, piemēro īpašu intervenci eksporta kompensācijas veidā.

Minētajai kompensācijai mutatis mutandis piemēro Regulas (EEK) Nr. 1766/92 13. pantu un pieņemtos šā panta piemērošanas nosacījumus.

2.   Somijas un Zviedrijas intervences aģentūras veic 1. punktā minēto pasākumu.

2. pants

1.   Lai noteiktu 1. panta 1. punktā paredzēto kompensācijas summu, jāizsludina konkurss.

2.   Konkurss attiecas uz 1. panta 1. punktā minēto auzu daudzumu izvešanai uz trešajām valstīm, izņemot Bulgāriju un Rumāniju.

3.   Konkurss ir atvērts līdz 2004. gada 15. jūlijam. Tā laikā jāveic iknedēļas līgumtiesību piešķiršana, kam piedāvājumu iesniegšanas datumi ir noteikti konkursa paziņojumā.

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1501/95 4. panta 4. punkta, piedāvājumu iesniegšanas termiņš pirmajam daļējam konkursam beidzas 2004. gada 27. maijā.

4.   Piedāvājumus iesniedz Somijas vai Zviedrijas intervences aģentūrām, kuru adreses ir norādītas konkursa paziņojumā.

5.   Konkurss notiek saskaņā ar šās regulas, kā arī ar Regulas (EK) Nr. 1501/95 noteikumiem.

3. pants

Piedāvājums ir derīgs, ja:

| a) | tas aptver vismaz 1 000 tonnas; |
| --- | --- |

a)

tas aptver vismaz 1 000 tonnas;

| b) | tam ir pievienota iesniedzēja rakstiska apņemšanās, ka tas attiecas tikai uz Somijā un Zviedrijā ražotām auzām, kas tiks izvestas no Somijas vai Zviedrijas. |
| --- | --- |

b)

tam ir pievienota iesniedzēja rakstiska apņemšanās, ka tas attiecas tikai uz Somijā un Zviedrijā ražotām auzām, kas tiks izvestas no Somijas vai Zviedrijas.

Ja netiek ievērotas b) punktā minētās saistības, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 (3) 12. pantā minēto garantiju zaudē, izņemot nepārvaramas varas gadījumus.

4. pants

Šīs regulas 2. pantā paredzētajā konkursā pieteikumā un izvešanas apliecības 20. ailē jābūt vienai no divām šādām atzīmēm:

| — | Asetus (EY) N:o .../2004 – Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa, |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o .../2004 – Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa,

| — | Förordning (EG) nr .../2004 – Licensen giltig endast i Finland och Sverige. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr .../2004 – Licensen giltig endast i Finland och Sverige.

5. pants

Kompensāciju izmaksā tikai par izvešanu no Somijas un Zviedrijas.

6. pants

Regulas (EK) Nr. 1501/95 5. panta 3. punkta a) daļā minētā garantija ir [12] eiro par tonnu.

7. pants

1.   Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 23. panta 1. punkta, izvešanas apliecības, kas izsniegtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1501/95 8. panta 1. punktu, to derīguma termiņa noteikšanas nolūkos uzskata par izsniegtām piedāvājuma iesniegšanas dienā.

2.   Izvešanas apliecības, kas izsniegtas šā konkursa 2. pantā paredzētajā kārtībā, ir derīgas, sākot no to izsniegšanas datuma šā panta 1. punkta nozīmē līdz ceturtā mēneša beigām.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 11. panta, izvešanas apliecības, kas izsniegtas saistībā ar šo konkursu, paredzētu šīs regulas 2. pantā, ir derīgas tikai Somijā un Zviedrijā.

8. pants

Iesniegtos piedāvājumus jānosūta Komisijai ar Somijas un Zviedrijas intervences aģentūru starpniecību vēlākais pusotru stundu pēc iknedēļas piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, kas paredzēts konkursa paziņojumā izmantojot pielikumā iekļauto veidlapu.

Ja piedāvājumu nav, Somijas un Zviedrijas intervences aģentūras arī par to informē Komisiju pirmajā daļā noteiktajā termiņā.

Piedāvājumu iesniegšanai noteiktais laiks ir Beļģijas laiks.

9. pants

Regula (EK) Nr. 1814/2003 tiek anulēta.

10. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 181, 1.7.1992., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1104/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 1. lpp).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123,27.4.2004., 50. lpp).

2

(3)  OV L 189, 29.7.2003., 12. lpp.

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Konkurss par eksporta kompensāciju par auzām, ko izved no Somijas un Zviedrijas

[Regula (EK) Nr. 1005/2004 (1)]

(Piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigas)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Piedāvājumu iesniedzēju numuri | Daudzumi tonnās | Eksporta kompensācijas summa (EUR/t) |
| 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| utt. | | |

1

2

3

Piedāvājumu iesniedzēju numuri

Daudzumi tonnās

Eksporta kompensācijas summa (EUR/t)

1

2

3

utt.

---

(1)  Elektroniskā pasta adrese informācijas nosūtīšanai: agri-c1-revente-marche-ue@cec.eu.int

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1006/2004

(2004. gada 19. maijs),

ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa sertifikātu pieprasījumus, kuri iesniegti attiecībā uz saldētas liellopu gaļas II apakškvotu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 780/2003

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 29. decembra Regulu (EK) Nr. 2341/2003 par atkāpi no Regulas (EK) Nr. 780/2003 attiecībā uz tarifa apakškvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 (2), un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

tā kā:

Regulas (EK) Nr. 2341/2003 1. panta 2. punkta otrās daļas ii) apakšpunktā noteikts, ka II apakškvotas apjoms ir 5 742 tonnas, par kurām apstiprinātie operatori var iesniegt importa sertifikātu pieprasījumus laika posmā no 2004. gada 3. līdz 7. maijam. Šis daudzums ar Regulas (EK) Nr. 385/2004 1. panta 9. punktu ir samazināts līdz 5 708,65929 tonnām. Tā kā importa sertifikātu pieteikumi pārsniedz pieejamo daudzumu, jānosaka vienota procentuālā samazinājuma likme saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2341/2003 1. panta 3. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa sertifikātu pieprasījumus, kas laikposmā no 2004. gada 3. līdz 7. maijam iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 780/2003 (3) 12. panta 2. punkta pirmo daļu, izpilda līdz 3,67984 % no pieprasītā daudzuma.

2. pants

Šī regula stājas spēkā Šī regula stājas spēkā 2004. gada 20. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. maijā.

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības lietu ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1 lpp.).

1

(2)  OV L 346, 31.12.2003., 33. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 385/2004 (OV L 64, 2.3.2004., 24. lpp.).

2

(3)  OV L 114, 8.5.2003., 8. lpp.

3

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1007/2004

(2004. gada 19. maijs),

mar kuru groza ievedmuitas nodokļus rīsu nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 29. jūlija Regulu (EK) Nr. 1503/98 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 3072/95 attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem rīsu nozarē (2), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievedmuitas nodokļi rīsu nozarē noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 963/2004 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ievedmuitas nodokļi rīsu nozarē noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 963/2004 (3).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1503/96 4. panta 1. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļu vērtība atšķiras no noteiktā nodokļa par 10 eiro tonnā, ir jāveic atbilstošs pielāgojums. Šāda atšķirība ir konstatēta. Tādējādi ir jāpielāgo ievedmuitas nodokļi, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 963/2004, |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1503/96 4. panta 1. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļu vērtība atšķiras no noteiktā nodokļa par 10 eiro tonnā, ir jāveic atbilstošs pielāgojums. Šāda atšķirība ir konstatēta. Tādējādi ir jāpielāgo ievedmuitas nodokļi, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 963/2004,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 963/2004 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I un II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 20. maijs.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. maijs

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27. lpp).

1

(2)  OV L 189, 30.7.1996., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2294/2003 (OV L 340, 24.12.2003., 12. lpp).

2

(3)  OV L 178, 13.5.2004., 8. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami rīsiem un šķeltajiem rīsiem

| (EUR/t) |
| --- |
| KN kods | Ievedmuitas nodokļi (5) |
| Trešās valstis (izņemot ĀKK un Bangladešu) (3) | ĀKK (1)
   (2)
   (3) | Bangladeša (4) | Basmati,
  Indija un Pakistāna (6) | Ēģipte (8) |
| 1006 10 21 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 23 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 25 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 27 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 92 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 94 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 96 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 98 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 20 11 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 13 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 15 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 17 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 20 92 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 94 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 96 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 98 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 30 21 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 23 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 25 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 27 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 42 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 44 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 46 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 48 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 61 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 63 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 65 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 67 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 92 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 94 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 96 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 98 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 40 00 | (7) | 41,18 | (7) | | 96,00 |

(EUR/t)

KN kods

Ievedmuitas nodokļi (5)

Trešās valstis (izņemot ĀKK un Bangladešu) (3)

ĀKK (1)
   (2)
   (3)

Bangladeša (4)

Basmati,

Indija un Pakistāna (6)

Ēģipte (8)

1006 10 21

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 23

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 25

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 27

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 92

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 94

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 96

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 98

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 20 11

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 13

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 15

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 17

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 20 92

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 94

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 96

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 98

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 30 21

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 23

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 25

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 27

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 42

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 44

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 46

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 48

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 61

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 63

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 65

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 67

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 92

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 94

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 96

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 98

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 40 00

(7)

41,18

(7)

96,00

---

(1)  Rīsu ievedumiem ar izcelsmi ĀKK valstīs ievedmuitas nodokļi piemērojami atbilstīgi režīmam, kas definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 2286/2002 (OV L 348, 21.12.2002., 5. lpp.) un grozītajā Komisijas Regulā (EK) Nr. 638/2003 (OV L 93, 10.4.2003., 3. lpp.).

(2)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1706/98 ievedmuitas nodokļus nepiemēro produktiem, kuru izcelsme ir Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs un kurus tieši ieved Reinjonas aizjūras departamentā.

(3)  Ievedmuita, kas piemērojama rīsiem, ko ieved Reinjonas aizjūras departamentā, definēta Regulas (EK) Nr. 3072/95 11. panta 3. punktā.

(4)  Rīsu ievedumiem, izņemot šķeltos rīsus (KN kods 1006 40 00), ar izcelsmi Bangladešā ievedmuitas nodokļi piemērojami atbilstīgi režīmam, kas definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 3491/90 (OV L 337,4.12.1990., 1. lpp.) un grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 862/91 (OV L 88, 9.4.1991., 7. lpp.).

(5)  Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) izcelsmes rīsu ievedumi ir atbrīvoti no ievedmuitas nodokļa piemērojuma saskaņā ar 101. panta 1. punktu grozītajā Padomes Lēmumā 91/482/EEK (OV L 263, 19.9.1991., 1. lpp.).

(6)  Attiecībā uz Basmati lobītajiem rīsiem ar izcelsmi Indijā un Pakistānā piemēro samazinājumu 250 EUR/t (4.a pants grozītajā Regulā (EK) Nr. 1503/96).

(7)  Nodokļi, kas paredzēti kopējā muitas tarifā.

(8)  Rīsu ievedumiem ar izcelsmi Ēģiptē ievedmuitas nodokļi piemērojami atbilstīgi režīmam, kas definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 2184/96 (OV L 292, 15.11.1996., 1. lpp.) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 196/97 (OV L 31, 1.2.1997., 53. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Ievedmuitas nodokļu aprēķins rīsu nozarē

| | Nelobīti | Indica rīsi | Japonica rīsi | Šķelti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lobīti | Slīpēti | Lobīti | Slīpēti |
| 1. | Ievedmuitas nodokļi (EUR/t) |

Nelobīti

Indica rīsi

Japonica rīsi

Šķelti

Lobīti

Slīpēti

Lobīti

Slīpēti

1.

Ievedmuitas nodokļi (EUR/t)

(1)

203,91

416,00

247,13

402,53

(1)

Aprēķina elementi:

| a) | CIF ARAG cena (EUR/t) |
| --- | --- |

a)

CIF ARAG cena (EUR/t)

—

340,32

227,43

321,29

404,74

—

| b) | FOB cena (EUR/t) |
| --- | --- |

b)

FOB cena (EUR/t)

—

—

—

296,25

379,70

—

| c) | jūras frakts (EUR/t) |
| --- | --- |

c)

jūras frakts (EUR/t)

—

—

—

25,04

25,04

—

| d) | avots |
| --- | --- |

d)

avots

—

USDA un uzņēmēji

USDA un uzņēmēji

Uzņēmēji

Uzņēmēji

—

---

(1)  Nodokļi, kas paredzēti kopējā muitas tarifā.

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1008/2004

(2004. gada 19. maijs),

ar kuru dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam piemēro pagaidu antisubsidēšanas nodokli

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra, Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 (2) (še turpmāk – “pamatregula”), un jo īpaši tās 12. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā ir šādi apsvērumi.

A.   PROCEDŪRA

1.   VISPĀRĪGĀ DAĻA

| (1) | 2003. gada 21. augustā , Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (še turpmāk – “paziņojums par uzsākšanu”) (3), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras uzsākšanu pret Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 21. augustā , Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (še turpmāk – “paziņojums par uzsākšanu”) (3), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras uzsākšanu pret Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu Kopienā.

| (2) | Procedūra tika uzsākta pēc tam, kad 2003. gada jūlijā Eiropas Ogļu un grafīta asociācija (ECGA) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kuri šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 %, no dažu grafīta elektrodu sistēmu ražošanas nozares Kopienā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minēto produktu subsidēšanu un būtisko tās radīto kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai procedūras uzsākšana būtu pamatota. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika uzsākta pēc tam, kad 2003. gada jūlijā Eiropas Ogļu un grafīta asociācija (ECGA) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kuri šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 %, no dažu grafīta elektrodu sistēmu ražošanas nozares Kopienā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minēto produktu subsidēšanu un būtisko tās radīto kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai procedūras uzsākšana būtu pamatota.

| (3) | Komisija pirms procedūras uzsākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 9. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu subsidēts imports. Indijas valdība tika uzaicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēju vienošanos par risinājumu. Tā kā Indijas valdība nepieprasīja apspriešanos, pienācīgi vērā tika ņemtas Indijas valdības rakstiskās piezīmes par sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem attiecībā uz subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija pirms procedūras uzsākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 9. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu subsidēts imports. Indijas valdība tika uzaicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēju vienošanos par risinājumu. Tā kā Indijas valdība nepieprasīja apspriešanos, pienācīgi vērā tika ņemtas Indijas valdības rakstiskās piezīmes par sūdzībā izteiktajiem apgalvojumiem attiecībā uz subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (4) | Tas, ka ir uzsākta paralēla antidempinga procedūra par tādu pašu Indijas izcelsmes produktu importu, tika darīts zināms ar paziņojumu, kuru publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4) tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(4)

Tas, ka ir uzsākta paralēla antidempinga procedūra par tādu pašu Indijas izcelsmes produktu importu, tika darīts zināms ar paziņojumu, kuru publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4) tajā pašā dienā.

| (5) | Komisija oficiāli paziņoja par procedūras uzsākšanu sūdzības iesniedzējam un citiem zināmiem Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem un piegādātājiem, kurus tas skar. Pusēm, uz kurām tas attiecas tieši, deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficiāli paziņoja par procedūras uzsākšanu sūdzības iesniedzējam un citiem zināmiem Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem un piegādātājiem, kurus tas skar. Pusēm, uz kurām tas attiecas tieši, deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (6) | Divi Indijas ražotāji eksportētāji, Indijas valdība, kā arī Kopienas ražotāji, lietotāji un importētāji/tirgotāji rakstiski izklāstīja savu viedokli. Visām pusēm, kuras minētajā laikā to pieprasīja un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, deva iespēju tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(6)

Divi Indijas ražotāji eksportētāji, Indijas valdība, kā arī Kopienas ražotāji, lietotāji un importētāji/tirgotāji rakstiski izklāstīja savu viedokli. Visām pusēm, kuras minētajā laikā to pieprasīja un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, deva iespēju tikt uzklausītām.

2.   PARAUGU ATLASE

| (7) | Ņemot vērā lielo neradniecīgo importētāju skaitu Kopienā, uz pamatregulas 27. panta pamata tika uzskatīts par nepieciešamu noskaidrot, vai ir jāizmanto parauga atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai parauga atlase patiešām ir nepieciešama, un attiecīgi vajadzības gadījumā izvēlēties atlases paraugu, visiem zināmajiem neradniecīgajiem importētājiem saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu tika lūgts pieteikties 15 dienās pēc procedūras uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras uzsākšanu prasīto informāciju par laikposmu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam. Tikai divi neradniecīgi importētāji piekrita, ka viņus iekļauj paraugā, un attiecīgajā termiņā sniedza prasīto pamatinformāciju. Tāpēc parauga atlase šai procedūrā netika atzīta par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā lielo neradniecīgo importētāju skaitu Kopienā, uz pamatregulas 27. panta pamata tika uzskatīts par nepieciešamu noskaidrot, vai ir jāizmanto parauga atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai parauga atlase patiešām ir nepieciešama, un attiecīgi vajadzības gadījumā izvēlēties atlases paraugu, visiem zināmajiem neradniecīgajiem importētājiem saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu tika lūgts pieteikties 15 dienās pēc procedūras uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras uzsākšanu prasīto informāciju par laikposmu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam. Tikai divi neradniecīgi importētāji piekrita, ka viņus iekļauj paraugā, un attiecīgajā termiņā sniedza prasīto pamatinformāciju. Tāpēc parauga atlase šai procedūrā netika atzīta par vajadzīgu.

3.   APTAUJAS LAPAS

| (8) | Komisija nosūtīja aptaujas lapas visām tai zināmajām ieinteresētajām pusēm, abiem neradniecīgajiem importētājiem un visām pārējām uzņēmējsabiedrībām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, kā arī Indijas valdībai. |
| --- | --- |

(8)

Komisija nosūtīja aptaujas lapas visām tai zināmajām ieinteresētajām pusēm, abiem neradniecīgajiem importētājiem un visām pārējām uzņēmējsabiedrībām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, kā arī Indijas valdībai.

| (9) | Atbildes tika saņemtas no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, no abiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, no astoņiem lietotāju uzņēmumiem un no abiem nesaistītajiem importētājiem, kas bija minēti iepriekš. Viena lietotāju uzņēmējsabiedrība turklāt iesniedza rakstisku iesniegumu, kurā bija noteikta kvantitatīva informācija, un Komisijai rakstiskus iesniegumus iesniedza divas lietotāju asociācijas. |
| --- | --- |

(9)

Atbildes tika saņemtas no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, no abiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, no astoņiem lietotāju uzņēmumiem un no abiem nesaistītajiem importētājiem, kas bija minēti iepriekš. Viena lietotāju uzņēmējsabiedrība turklāt iesniedza rakstisku iesniegumu, kurā bija noteikta kvantitatīva informācija, un Komisijai rakstiskus iesniegumus iesniedza divas lietotāju asociācijas.

| (10) | Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu subsidēšanu, tās radītos zaudējumus un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās: | Kopienas ražotāji:







  — | SGL Carbon GmbH, Vīzbādene un Meitingena, Vācija; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu subsidēšanu, tās radītos zaudējumus un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās:

Kopienas ražotāji:

—

SGL Carbon GmbH, Vīzbādene un Meitingena, Vācija;

| — | SGL Carbon SA, Lakorunja, Spānija; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, Lakorunja, Spānija;

| — | UCAR SNC, Notrdama de Briansona, Francija (tostarp ar to saistīts uzņēmums UCAR SA, Etuā, Šveice); |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notrdama de Briansona, Francija (tostarp ar to saistīts uzņēmums UCAR SA, Etuā, Šveice);

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Spānija; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Spānija;

| — | Graftech SpA, Kazerta, Itālija. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Kazerta, Itālija.

| | Nesaistīti importētāji Kopienā:







  — | Promidesa SA, Madride, Spānija; |
| --- | --- | --- |

Nesaistīti importētāji Kopienā:

—

Promidesa SA, Madride, Spānija;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlīne, Vācija. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlīne, Vācija.

| | Lietotāji:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburga, Vācija; |
| --- | --- | --- |

Lietotāji:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburga, Vācija;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefelda, Vācija; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefelda, Vācija;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingena, Vācija; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingena, Vācija;

| — | Ferriere Nord, Osopa, Itālija. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osopa, Itālija.

| | Ražotāji eksportētāji Indijā:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kolkata; |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Indijā:

—

Graphite India Limited (GIL), Kolkata;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bopala. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bopala.

| (11) | Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (še turpmāk “pārbaudes periods”). jeb “IP”). To procesu izpēte, kam ir būtiska nozīme kaitējuma novērtēšanā, aizņēma laiku no 1996. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“pārskata periods”). |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (še turpmāk “pārbaudes periods”). jeb “IP”). To procesu izpēte, kam ir būtiska nozīme kaitējuma novērtēšanā, aizņēma laiku no 1996. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“pārskata periods”).

B.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGI PRODUKTI

1.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS

| (12) | Attiecīgais produkts ir grafīta elektrodi un/vai savienotāji, ko lieto šādiem elektrodiem, neatkarīgi no tā, vai tie importēti kopā vai atsevišķi. Grafīta elektrods ir keramikas veidnē atliets vai presēts grafīta stienis. Šā cilindriskā stieņa abos galos ir iestrādātas vītņotas“ligzdas”, lai varētu savienot divus vai vairāk elektrodus un izveidot statni. Savienotājdaļa arī ir no grafīta, un to lieto abu ligzdu savienošanai. Šo daļu sauc par “savienotāju”, Grafīta elektrodu un savienotāju parasti piegādā komplektā kā “grafīta elektrodu sistēmu”. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais produkts ir grafīta elektrodi un/vai savienotāji, ko lieto šādiem elektrodiem, neatkarīgi no tā, vai tie importēti kopā vai atsevišķi. Grafīta elektrods ir keramikas veidnē atliets vai presēts grafīta stienis. Šā cilindriskā stieņa abos galos ir iestrādātas vītņotas“ligzdas”, lai varētu savienot divus vai vairāk elektrodus un izveidot statni. Savienotājdaļa arī ir no grafīta, un to lieto abu ligzdu savienošanai. Šo daļu sauc par “savienotāju”, Grafīta elektrodu un savienotāju parasti piegādā komplektā kā “grafīta elektrodu sistēmu”.

| (13) | Grafīta elektrodus un to savienotājus ražo, izmantojot naftas koksu, kas ir naftas rūpniecības blakusprodukts, kā arī akmeņogļu darvas piķi. Ražošana notiek sešos posmos, respektīvi, liešana, karsēšana, impregnēšana, atkārtota karsēšana, grafitizācija un mehāniskā apstrāde. Grafitizācijas posmā produktu elektriski uzkarsē līdz temperatūrai, kura pārsniedz 3 000oC, un tas fiziski tiek pārvērsts grafītā, kas ir oglekļa kristāliskā forma: tas ir unikāls materiāls ar zemu elektrovadītspēju, bet augstu siltumvadītspēju; tas ir izturīgs un efektīvs augstas temperatūras apstākļos; tāpēc to var lietot elektriskajās loka krāsnīs. Grafīta elektrodu sistēmas apstrādes laiks ir apmēram divi mēneši. Grafīta elektrodu sistēmu nevar aizstāt ar citiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(13)

Grafīta elektrodus un to savienotājus ražo, izmantojot naftas koksu, kas ir naftas rūpniecības blakusprodukts, kā arī akmeņogļu darvas piķi. Ražošana notiek sešos posmos, respektīvi, liešana, karsēšana, impregnēšana, atkārtota karsēšana, grafitizācija un mehāniskā apstrāde. Grafitizācijas posmā produktu elektriski uzkarsē līdz temperatūrai, kura pārsniedz 3 000oC, un tas fiziski tiek pārvērsts grafītā, kas ir oglekļa kristāliskā forma: tas ir unikāls materiāls ar zemu elektrovadītspēju, bet augstu siltumvadītspēju; tas ir izturīgs un efektīvs augstas temperatūras apstākļos; tāpēc to var lietot elektriskajās loka krāsnīs. Grafīta elektrodu sistēmas apstrādes laiks ir apmēram divi mēneši. Grafīta elektrodu sistēmu nevar aizstāt ar citiem ražojumiem.

| (14) | Grafīta elektrodu sistēmas lieto tērauda ražotāji, izmantojot tās elektriskajās loka krāsnīs, kuras sauc arī par “mini dzirnavām”) respektīvi, tās lieto kā strāvu nesošos vadītājus, lai, pārstrādājot metāllūžņus, ražotu tēraudu. Šī pārbaude attiecas tikai uz tiem grafīta elektrodiem un to savienotājiem, kuru blīvums ne mazāks par 1,65 g/cm3 un kuru pretestība ir ne lielāka par 6,0 μΩ.m. Grafīta elektrodu sistēmas, kuras atbilst šiem tehniskajiem parametriem, var izmantot lieljaudas enerģijas padevē. |
| --- | --- |

(14)

Grafīta elektrodu sistēmas lieto tērauda ražotāji, izmantojot tās elektriskajās loka krāsnīs, kuras sauc arī par “mini dzirnavām”) respektīvi, tās lieto kā strāvu nesošos vadītājus, lai, pārstrādājot metāllūžņus, ražotu tēraudu. Šī pārbaude attiecas tikai uz tiem grafīta elektrodiem un to savienotājiem, kuru blīvums ne mazāks par 1,65 g/cm3 un kuru pretestība ir ne lielāka par 6,0 μΩ.m. Grafīta elektrodu sistēmas, kuras atbilst šiem tehniskajiem parametriem, var izmantot lieljaudas enerģijas padevē.

| (15) | Viens Indijas eksportētājs paziņoja, ka dažos gadījumos viņš, ražojot minēto produktu, nav izmantojis t.s. premium needle coke, respektīvi, augstākās kvalitātes naftas koksu, kuru saskaņā ar šā uzņēmuma izteikumiem sūdzības iesniedzēji uzskata par sastāvdaļu, kas obligāti vajadzīga, lai izgatavotu šo produktu saskaņā ar specifikācijām, kas minētas iepriekš (12) līdz (14) apsvērumā. Tāpēc eksportētājs apgalvoja, ka grafīta elektrodi un to savienotāji, kas izgatavoti, neizmantojot premium needle coke, būtu jāizslēdz no pārbaudes jomas. Grafīta elektrodu sistēmu ražošanā patiešām var izmantot dažādas kvalitātes naftas koksu. Tomēr galaprodukta definīciju nosaka nevis lietotās izejvielas, bet gan tā fizikālās un tehniskās pamatiezīmes un tā paredzētais lietojums. Ja grafīta elektrodi un to savienotāji, kas ir izgatavoti Indijā un kurus importē Kopienā, atbilst produkta definīcijā sniegtajām fizikālajām un tehniskajām pamatiezīmēm, tos uzskata par attiecīgo produktu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(15)

Viens Indijas eksportētājs paziņoja, ka dažos gadījumos viņš, ražojot minēto produktu, nav izmantojis t.s. premium needle coke, respektīvi, augstākās kvalitātes naftas koksu, kuru saskaņā ar šā uzņēmuma izteikumiem sūdzības iesniedzēji uzskata par sastāvdaļu, kas obligāti vajadzīga, lai izgatavotu šo produktu saskaņā ar specifikācijām, kas minētas iepriekš (12) līdz (14) apsvērumā. Tāpēc eksportētājs apgalvoja, ka grafīta elektrodi un to savienotāji, kas izgatavoti, neizmantojot premium needle coke, būtu jāizslēdz no pārbaudes jomas. Grafīta elektrodu sistēmu ražošanā patiešām var izmantot dažādas kvalitātes naftas koksu. Tomēr galaprodukta definīciju nosaka nevis lietotās izejvielas, bet gan tā fizikālās un tehniskās pamatiezīmes un tā paredzētais lietojums. Ja grafīta elektrodi un to savienotāji, kas ir izgatavoti Indijā un kurus importē Kopienā, atbilst produkta definīcijā sniegtajām fizikālajām un tehniskajām pamatiezīmēm, tos uzskata par attiecīgo produktu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.

2.   LĪDZĪGI PRODUKTI

| (16) | Tika konstatēts, ka produktam, ko no Indijas eksportē uz Kopienu, produktam, ko ražo un pārdod turpat uz vietas Indijā, kā arī produktam, kuru Kopienas ražotāji izgatavo un pārdod Kopienā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatiezīmes, kā arī tāds pats lietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Tika konstatēts, ka produktam, ko no Indijas eksportē uz Kopienu, produktam, ko ražo un pārdod turpat uz vietas Indijā, kā arī produktam, kuru Kopienas ražotāji izgatavo un pārdod Kopienā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatiezīmes, kā arī tāds pats lietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē.

C.   SUBSIDĒŠANA

1.   IEVADS

| (17) | Pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju un atbildēm uz Komisijas aptaujas lapu, tika pārbaudītas piecas šādas shēmas, kuras, iespējams, ir saistītas ar Indijas valdības īstenotu eksporta subsīdiju piešķiršanu:






  (i) | nodokļu tiesību reģistra grāmatas shēma (DEPB), |
| --- | --- | --- |

(17)

Pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju un atbildēm uz Komisijas aptaujas lapu, tika pārbaudītas piecas šādas shēmas, kuras, iespējams, ir saistītas ar Indijas valdības īstenotu eksporta subsīdiju piešķiršanu:

(i)

nodokļu tiesību reģistra grāmatas shēma (DEPB),

| (ii) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCG), |
| --- | --- |

(ii)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCG),

| (iii) | iepriekšēju licenču shēma (ALS), |
| --- | --- |

(iii)

iepriekšēju licenču shēma (ALS),

| (iv) | eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas struktūras (EPZ/EOU), |
| --- | --- |

(iv)

eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas struktūras (EPZ/EOU),

| (v) | atbrīvojums no ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(v)

atbrīvojums no ienākuma nodokļa.

| (18) | Iepriekš minētās (i), (ii), (iii), (iv) un (v) shēmas pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstība un regulēšana) likums (Nr. 22., 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. (Ārējās tirdzniecības likums). Ārējās tirdzniecības likums atļauj Indijas valdībai izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku, kuri ir apkopoti eksporta un importa politikas dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Eksporta un importa politikas dokuments, kas attiecas uz šīs lietas IP, ir piecu gadu plāns laika posmam no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam. Turklāt Indijas valdība nosaka procedūras, kuras reglamentē Indijas ārējās tirdzniecības politiku, “Procedūru rokasgrāmatā laika posmam no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam“Procedūru rokasgrāmatā laika posmam no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (1. sējums), ”, ko arī regulāri atjaunina. |
| --- | --- |

(18)

Iepriekš minētās (i), (ii), (iii), (iv) un (v) shēmas pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstība un regulēšana) likums (Nr. 22., 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. (Ārējās tirdzniecības likums). Ārējās tirdzniecības likums atļauj Indijas valdībai izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku, kuri ir apkopoti eksporta un importa politikas dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Eksporta un importa politikas dokuments, kas attiecas uz šīs lietas IP, ir piecu gadu plāns laika posmam no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam. Turklāt Indijas valdība nosaka procedūras, kuras reglamentē Indijas ārējās tirdzniecības politiku, “Procedūru rokasgrāmatā laika posmam no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam“Procedūru rokasgrāmatā laika posmam no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (1. sējums), ”, ko arī regulāri atjaunina.

| (19) | No eksporta un importa politikas dokumenta, kas aptver laika posmu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam, ir skaidrs, ka licences/ apliecības/ atļaujas, kas izsniegtas pirms šīs politikas stāšanās spēkā, arī turpmāk būs derīgas nolūkam, kādam šīs licences/ apliecības/ atļaujas izsniegtas, tostarp IP laikā, ja vien nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

(19)

No eksporta un importa politikas dokumenta, kas aptver laika posmu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam, ir skaidrs, ka licences/ apliecības/ atļaujas, kas izsniegtas pirms šīs politikas stāšanās spēkā, arī turpmāk būs derīgas nolūkam, kādam šīs licences/ apliecības/ atļaujas izsniegtas, tostarp IP laikā, ja vien nav noteikts citādi.

| (20) | Šajā tekstā atsauces uz pārbaudīto (i) līdz (v) shēmu juridisko pamatu turpmāk izdara saistībā ar eksporta un importa politiku, kura aptver laika posmu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam, un saistībā ar “Procedūru rokasgrāmatu laika posmam”2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (1. sējums). |
| --- | --- |

(20)

Šajā tekstā atsauces uz pārbaudīto (i) līdz (v) shēmu juridisko pamatu turpmāk izdara saistībā ar eksporta un importa politiku, kura aptver laika posmu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam, un saistībā ar “Procedūru rokasgrāmatu laika posmam”2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (1. sējums).

| (21) | Atbrīvojums no ienākumu nodokļa, kas minēts iepriekš (v) apakšpunktā, pamatojas uz 1961. gada Ienākumu nodokļa likumu, ko ik gadu groza ar Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(21)

Atbrīvojums no ienākumu nodokļa, kas minēts iepriekš (v) apakšpunktā, pamatojas uz 1961. gada Ienākumu nodokļa likumu, ko ik gadu groza ar Finanšu likumu.

| (22) | Pamatregulas 14. panta 5. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts, ka 3 % de minimis subsīdiju slieksnis, kas attiecas uz importu no dažām jaunattīstības valstīm, proti, jaunattīstības valstīm, kuras ir PTO dalībvalstis un kuras ir minētas Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) VII pielikumā, kā arī dalībvalstīm, kuras ir PTO dalībvalstis un kuras ir pilnībā likvidējušas eksporta subsīdijas, zaudē spēku astoņus gadus pēc PTO Nolīguma spēkā stāšanās dienas. Ņemot vērā to, ka minētais nolīgums stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī, šis subsīdiju slieksnis vairs nav spēkā. De minimis slieksnis, ko tagad piemēro importam no visām jaunattīstības valstīm, ir 2 %, kā paredzēts pamatregulas 14. panta 5. punkta a) apakšpunktā. Līdztekus 3 % de minimis slieksnim, ko piemēroja ASCM VII pielikumā minētajām valstīm, ES ir bijusi prakse minētajām valstīm piemērot 0,3 % de minimis slieksni katrai subsīdiju shēmai atsevišķi. Tā kā konkrētais de minimis slieksnis, kurš tika piemērots ASCM VII pielikumā, vairs nav spēkā, uzskata, ka vairs nav spēkā arī slieksnis atsevišķām shēmām. |
| --- | --- |

(22)

Pamatregulas 14. panta 5. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts, ka 3 % de minimis subsīdiju slieksnis, kas attiecas uz importu no dažām jaunattīstības valstīm, proti, jaunattīstības valstīm, kuras ir PTO dalībvalstis un kuras ir minētas Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) VII pielikumā, kā arī dalībvalstīm, kuras ir PTO dalībvalstis un kuras ir pilnībā likvidējušas eksporta subsīdijas, zaudē spēku astoņus gadus pēc PTO Nolīguma spēkā stāšanās dienas. Ņemot vērā to, ka minētais nolīgums stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī, šis subsīdiju slieksnis vairs nav spēkā. De minimis slieksnis, ko tagad piemēro importam no visām jaunattīstības valstīm, ir 2 %, kā paredzēts pamatregulas 14. panta 5. punkta a) apakšpunktā. Līdztekus 3 % de minimis slieksnim, ko piemēroja ASCM VII pielikumā minētajām valstīm, ES ir bijusi prakse minētajām valstīm piemērot 0,3 % de minimis slieksni katrai subsīdiju shēmai atsevišķi. Tā kā konkrētais de minimis slieksnis, kurš tika piemērots ASCM VII pielikumā, vairs nav spēkā, uzskata, ka vairs nav spēkā arī slieksnis atsevišķām shēmām.

2.   NODOKĻU TIESĪBU REĢISTRA GRĀMATAS SHĒMA

(a)   Juridiskais pamats

| (23) | DEPB stājās spēkā 1997. gada 1. aprīlī ar muitas paziņojumu 34/97. Eksporta un importa politikas dokumenta 4.3.1. līdz 4.3.4. punktā un “Procedūru rokasgrāmatas” 4.37. līdz 4.53. punktā sniegts shēmas sīks apraksts. DEPB ir pēctece Nodokļu norēķina shēmai, kas tika izbeigta 1997. gada 31. martā. Sākumā bija divu veidu DEPB, proti, pirmseksporta DEPB un pēceksporta DEPB. |
| --- | --- |

(23)

DEPB stājās spēkā 1997. gada 1. aprīlī ar muitas paziņojumu 34/97. Eksporta un importa politikas dokumenta 4.3.1. līdz 4.3.4. punktā un “Procedūru rokasgrāmatas” 4.37. līdz 4.53. punktā sniegts shēmas sīks apraksts. DEPB ir pēctece Nodokļu norēķina shēmai, kas tika izbeigta 1997. gada 31. martā. Sākumā bija divu veidu DEPB, proti, pirmseksporta DEPB un pēceksporta DEPB.

| (24) | (Indijas valdība uzsvēra, ka pirmseksporta DEPB tika atcelta 2000. gada 1. aprīlī un tādēļ šī shēma neattiecas uz IP. Tika konstatēts, ka neviena no sabiedrībām nav guvusi labumu saskaņā ar pirmseksporta DEPB, un tādēļ nav vajadzības noteikt pirmseksporta DEPB kompensējamību. Tādējādi šīs shēmas turpmākās analīzes pamatā ir tikai pēceksporta DEPB. |
| --- | --- |

(24)

(Indijas valdība uzsvēra, ka pirmseksporta DEPB tika atcelta 2000. gada 1. aprīlī un tādēļ šī shēma neattiecas uz IP. Tika konstatēts, ka neviena no sabiedrībām nav guvusi labumu saskaņā ar pirmseksporta DEPB, un tādēļ nav vajadzības noteikt pirmseksporta DEPB kompensējamību. Tādējādi šīs shēmas turpmākās analīzes pamatā ir tikai pēceksporta DEPB.

(b)   Pieejamība

| (25) | Pēceksporta DEPB ir pieejama ražotājiem eksportētājiem vai tirgotājiem eksportētājiem (proti, tirgotājiem). |
| --- | --- |

(25)

Pēceksporta DEPB ir pieejama ražotājiem eksportētājiem vai tirgotājiem eksportētājiem (proti, tirgotājiem).

(c)   Pēceksporta DEBP īstenošana praksē

| (26) | Saskaņā ar šo shēmu visi tiesīgie eksportētāji var pieprasīt kredītus, ko aprēķina kā procentus no eksportēto gatavo produktu vērtības. Indijas varas iestādes ir noteikušas šādas DEPB likmes lielākajai daļai produktu, to skaitā attiecīgajam produktam, pamatojoties uz ieguldīto resursu/saražotās produkcijas standartnormām (SION). Licenci, kurā noteikta piešķirtā kredīta summa, pēc pieteikuma saņemšanas izsniedz automātiski. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar šo shēmu visi tiesīgie eksportētāji var pieprasīt kredītus, ko aprēķina kā procentus no eksportēto gatavo produktu vērtības. Indijas varas iestādes ir noteikušas šādas DEPB likmes lielākajai daļai produktu, to skaitā attiecīgajam produktam, pamatojoties uz ieguldīto resursu/saražotās produkcijas standartnormām (SION). Licenci, kurā noteikta piešķirtā kredīta summa, pēc pieteikuma saņemšanas izsniedz automātiski.

| (27) | Pēceksporta DEPB ļauj izmantot šādus kredītus, lai kompensētu piemērojamos muitas nodokļus par visu turpmāko importu, izņemot preces, kuru imports ir ierobežots vai aizliegts. Ar šādiem kredītiem ievestās preces var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citā veidā. |
| --- | --- |

(27)

Pēceksporta DEPB ļauj izmantot šādus kredītus, lai kompensētu piemērojamos muitas nodokļus par visu turpmāko importu, izņemot preces, kuru imports ir ierobežots vai aizliegts. Ar šādiem kredītiem ievestās preces var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citā veidā.

| (28) | DEPB licences var brīvi nodot citām personām, tāpēc tās bieži pārdod. DEPB licence, kurai piemēro maksu par pieteikumu 0,5 % apmērā no saņemtā kredīta, ir derīga 12 mēnešus no izdošanas dienas. Tātad licences, kas izdotas divu gadu laika posmā no 2001. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam, bija pieejamas IP laikā pārdošanai vai ievedmuitas nodokļu kompensēšanai. |
| --- | --- |

(28)

DEPB licences var brīvi nodot citām personām, tāpēc tās bieži pārdod. DEPB licence, kurai piemēro maksu par pieteikumu 0,5 % apmērā no saņemtā kredīta, ir derīga 12 mēnešus no izdošanas dienas. Tātad licences, kas izdotas divu gadu laika posmā no 2001. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam, bija pieejamas IP laikā pārdošanai vai ievedmuitas nodokļu kompensēšanai.

| (29) | Līdz IP, proti, līdz 2002. gada 31. martam, uzrādot DEBP licenci, varēja kompensēt parasto ievedmuitas nodokli, nepārsniedzot licences nominālvērtības apmēru. Turklāt saskaņā ar DEPB licenci tika ņemts vērā atbrīvojums no vēl viena nodokļa, īpašā papildu nodokļa (SAD). SAD nosaka kā procentuālo nodokli 4 % apmērā no nodokļa, kurā ietverta vairākumā Indijā ievesto preču, tostarp attiecīgā produkta, muitas vērtība. Lai gan atbrīvojumu no SAD saskaņā ar šo shēmu piešķīra, uzrādot DEPB licenci, ietaupītā SAD summa netika atvilkta no licencē piešķirtās kredīta summas. Rezultātā saskaņā ar DEPB shēmu uzkrājās papildu ieguvums, kurš pārsniedza DEPB licences nominālvērtību. |
| --- | --- |

(29)

Līdz IP, proti, līdz 2002. gada 31. martam, uzrādot DEBP licenci, varēja kompensēt parasto ievedmuitas nodokli, nepārsniedzot licences nominālvērtības apmēru. Turklāt saskaņā ar DEPB licenci tika ņemts vērā atbrīvojums no vēl viena nodokļa, īpašā papildu nodokļa (SAD). SAD nosaka kā procentuālo nodokli 4 % apmērā no nodokļa, kurā ietverta vairākumā Indijā ievesto preču, tostarp attiecīgā produkta, muitas vērtība. Lai gan atbrīvojumu no SAD saskaņā ar šo shēmu piešķīra, uzrādot DEPB licenci, ietaupītā SAD summa netika atvilkta no licencē piešķirtās kredīta summas. Rezultātā saskaņā ar DEPB shēmu uzkrājās papildu ieguvums, kurš pārsniedza DEPB licences nominālvērtību.

| (30) | Kopš IP sākuma, proti, 2002. gada 1. aprīļa, Indijas valdība atcēla atbrīvojumu no SAD saskaņā ar DEPB shēmu. Tādēļ IP laikā jebkādu SAD kompensāciju par importētāja uzrādīto DEPB licenci tieši atskaitīja no kredīta. Lai ņemtu vērā šīs izmaiņas shēmā un kompensētu eksportētājiem ieguvumu, kas iepriekš bija pieejams, piemērojot atbrīvojumu no SAD, Indijas valdība no 2002. gada 1. aprīļa palielināja SAD likmes, grozot SION attiecīgajam produktam. Indijas valdība pēc pieprasījuma izsniedza arī papildu kredītus par atlikušajām licencēm, kuras bija izdotas līdz 2002. gada 1. aprīlim lai palielinātu piešķirto kredītu līdz pārskatītās DEPB likmes līmenim. |
| --- | --- |

(30)

Kopš IP sākuma, proti, 2002. gada 1. aprīļa, Indijas valdība atcēla atbrīvojumu no SAD saskaņā ar DEPB shēmu. Tādēļ IP laikā jebkādu SAD kompensāciju par importētāja uzrādīto DEPB licenci tieši atskaitīja no kredīta. Lai ņemtu vērā šīs izmaiņas shēmā un kompensētu eksportētājiem ieguvumu, kas iepriekš bija pieejams, piemērojot atbrīvojumu no SAD, Indijas valdība no 2002. gada 1. aprīļa palielināja SAD likmes, grozot SION attiecīgajam produktam. Indijas valdība pēc pieprasījuma izsniedza arī papildu kredītus par atlikušajām licencēm, kuras bija izdotas līdz 2002. gada 1. aprīlim lai palielinātu piešķirto kredītu līdz pārskatītās DEPB likmes līmenim.

(d)   Secinājumi par pēceksporta DEBP

| (31) | Kad uzņēmums eksportē preces, tam piešķir kredītu, ko var izmantot, lai kompensētu muitas nodokļu summas, kuras maksājamas par turpmāku jebkādu preču importu, vai ko var vienkārši pārdot brīvā tirgū. |
| --- | --- |

(31)

Kad uzņēmums eksportē preces, tam piešķir kredītu, ko var izmantot, lai kompensētu muitas nodokļu summas, kuras maksājamas par turpmāku jebkādu preču importu, vai ko var vienkārši pārdot brīvā tirgū.

| (32) | Kredītu aprēķina automātiski pēc SION likmēm, neatkarīgi no tā, vai izejvielas tikušas importētas, vai par tām samaksāts nodoklis un vai izejvielas faktiski tikušas izmantotas eksporta ražošanai, un kādos apjomos. Tik tiešām uzņēmējsabiedrība var pretendēt uz licenci, pamatojoties uz iepriekš veiktu eksportu, neatkarīgi no tā, vai tas kaut ko importē vai pērk preces no citiem avotiem. DEBP kredītus uzskata par finansiālo ieguldījumu, jo tie ir subsīdijas. Tie ir saistīti ar tiešu līdzekļu pārskaitījumu, jo tos var pārdot un pārvērst skaidrā naudā, vai izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi atņemot Indijas valdībai ieņēmumus, kas tai citādi būtu jāsaņem. |
| --- | --- |

(32)

Kredītu aprēķina automātiski pēc SION likmēm, neatkarīgi no tā, vai izejvielas tikušas importētas, vai par tām samaksāts nodoklis un vai izejvielas faktiski tikušas izmantotas eksporta ražošanai, un kādos apjomos. Tik tiešām uzņēmējsabiedrība var pretendēt uz licenci, pamatojoties uz iepriekš veiktu eksportu, neatkarīgi no tā, vai tas kaut ko importē vai pērk preces no citiem avotiem. DEBP kredītus uzskata par finansiālo ieguldījumu, jo tie ir subsīdijas. Tie ir saistīti ar tiešu līdzekļu pārskaitījumu, jo tos var pārdot un pārvērst skaidrā naudā, vai izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi atņemot Indijas valdībai ieņēmumus, kas tai citādi būtu jāsaņem.

| (33) | Pamatregulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā cita starpā ir paredzēts izņēmums no šā vispārējā noteikuma, jo īpaši saistībā ar nodokļu atmaksas shēmu un nodokļu atmaksas shēmu attiecībā uz aizvietojumu, kas atbilst stingrajiem noteikumiem, kuri izklāstīti I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas attiecībā uz aizvietojumu definīcija un noteikumi). |
| --- | --- |

(33)

Pamatregulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā cita starpā ir paredzēts izņēmums no šā vispārējā noteikuma, jo īpaši saistībā ar nodokļu atmaksas shēmu un nodokļu atmaksas shēmu attiecībā uz aizvietojumu, kas atbilst stingrajiem noteikumiem, kuri izklāstīti I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas attiecībā uz aizvietojumu definīcija un noteikumi).

| (34) | Šajā gadījumā eksportētāja pienākums nav faktiski patērēt bez ievedmuitas nodokļa ievestās preces ražošanas procesā, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. |
| --- | --- |

(34)

Šajā gadījumā eksportētāja pienākums nav faktiski patērēt bez ievedmuitas nodokļa ievestās preces ražošanas procesā, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām.

| (35) | Turklāt nav ne sistēmas, ne procedūras, ar kuru būtu iespējams apstiprināt to, kuras izejvielas ir patērētas eksportētā produkta ražošanas procesā, un vai nav pārmaksāti ievedmuitas nodokļi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt nav ne sistēmas, ne procedūras, ar kuru būtu iespējams apstiprināt to, kuras izejvielas ir patērētas eksportētā produkta ražošanas procesā, un vai nav pārmaksāti ievedmuitas nodokļi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē.

| (36) | Visbeidzot, eksportētājiem ir tiesības uz ieguvumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai viņi vispār importē izejvielas. Eksportētājs var gūt labumu, vienkārši eksportējot preces, un viņam nav jāpierāda, ka jebkādas izejvielas tiešām ir importētas. Tādējādi pat eksportētājiem, kuri visas izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, ko var izmantot par izejvielām, saglabājas tiesības gūt labumu no DEPB. Tāpēc pēceksporta DEBP neatbilst pamatregulas I līdz III pielikuma kritērijiem. |
| --- | --- |

(36)

Visbeidzot, eksportētājiem ir tiesības uz ieguvumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai viņi vispār importē izejvielas. Eksportētājs var gūt labumu, vienkārši eksportējot preces, un viņam nav jāpierāda, ka jebkādas izejvielas tiešām ir importētas. Tādējādi pat eksportētājiem, kuri visas izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, ko var izmantot par izejvielām, saglabājas tiesības gūt labumu no DEPB. Tāpēc pēceksporta DEBP neatbilst pamatregulas I līdz III pielikuma kritērijiem.

| (37) | Tā kā (i) nav prasības, ka importētās izejvielas jāizmanto ražošanas procesā un (ii) nav pārbaudes sistēmas, kas prasīta pamatregulas II pielikumā, pēceksporta DEBP nav uzskatāma par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas sistēmu attiecībā uz aizvietojumu (III pielikums) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā (i) nav prasības, ka importētās izejvielas jāizmanto ražošanas procesā un (ii) nav pārbaudes sistēmas, kas prasīta pamatregulas II pielikumā, pēceksporta DEBP nav uzskatāma par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas sistēmu attiecībā uz aizvietojumu (III pielikums) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu.

| (38) | Tā kā netiek piemērota iepriekš minētā atkāpe no subsīdijas definīcijas attiecībā uz nodokļu atmaksu un nodokļu atmaksu attiecībā uz aizvietojumu, kas minēts (33) apsvērumā, nerodas jautājums par pārmērīgu atmaksu un kompensējamais labums ir visas tās ievedmuitas nodokļu atmaksas, kuras parasti ir maksājamas par visu importu. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā netiek piemērota iepriekš minētā atkāpe no subsīdijas definīcijas attiecībā uz nodokļu atmaksu un nodokļu atmaksu attiecībā uz aizvietojumu, kas minēts (33) apsvērumā, nerodas jautājums par pārmērīgu atmaksu un kompensējamais labums ir visas tās ievedmuitas nodokļu atmaksas, kuras parasti ir maksājamas par visu importu.

| (39) | Tādēļ, tā kā Indijas valdības finansiālais ieguldījums DEBP turētājam sniedz labumu un tā kā valdības ieņēmumi, kas tai citādi būtu jāsaņem, netiek saņemti, šī shēma ietver subsīdiju. Tā ir subsīdija, kas juridiski ir atkarīga no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo, kā paskaidrots iepriekš, to var iegūt, tikai veicot eksportu. Tādēļ to uzskata par specifisku un kompensējamu. |
| --- | --- |

(39)

Tādēļ, tā kā Indijas valdības finansiālais ieguldījums DEBP turētājam sniedz labumu un tā kā valdības ieņēmumi, kas tai citādi būtu jāsaņem, netiek saņemti, šī shēma ietver subsīdiju. Tā ir subsīdija, kas juridiski ir atkarīga no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo, kā paskaidrots iepriekš, to var iegūt, tikai veicot eksportu. Tādēļ to uzskata par specifisku un kompensējamu.

(e)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana atbilstoši pēceksporta DEPB

| (40) | Uzņēmējsabiedrību gūto labumu aprēķināja, pamatojoties uz kredītu, kas piešķirts par licencēm, kas ir izmantotas vai nodotas (pārdotas) IP laikā. Lai iespējami precīzi noteiktu nesaņemto ieņēmumu apjomu, ir jānošķir tās licences, kuras izdotas un izmantotas IP laikā, no tām, kuras izdotas un nodotas citām personām IP laikā, un tām, kuras izdotas līdz IP un nodotas citām personām IP laikā. |
| --- | --- |

(40)

Uzņēmējsabiedrību gūto labumu aprēķināja, pamatojoties uz kredītu, kas piešķirts par licencēm, kas ir izmantotas vai nodotas (pārdotas) IP laikā. Lai iespējami precīzi noteiktu nesaņemto ieņēmumu apjomu, ir jānošķir tās licences, kuras izdotas un izmantotas IP laikā, no tām, kuras izdotas un nodotas citām personām IP laikā, un tām, kuras izdotas līdz IP un nodotas citām personām IP laikā.

| (41) | Ja DEPB licence tika izdota un ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, to izmantoja IP laikā, lai importētu preces, nemaksājot attiecīgos nodokļus (tostarp SAD), labumu aprēķināja, pamatojoties uz nesaņemto ievedmuitas nodokļu kopsummu, kas atskaitīta no attiecīgās DEPB licences kredīta bilances |
| --- | --- |

(41)

Ja DEPB licence tika izdota un ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, to izmantoja IP laikā, lai importētu preces, nemaksājot attiecīgos nodokļus (tostarp SAD), labumu aprēķināja, pamatojoties uz nesaņemto ievedmuitas nodokļu kopsummu, kas atskaitīta no attiecīgās DEPB licences kredīta bilances

| (42) | Ja DEPB licence tika izdota un nodota citai personai (pārdota) IP laikā, labumu aprēķināja, pamatojoties uz kredīta summu, kas piešķirta saskaņā ar licenci (nominālvērtība), neatkarīgi no licences pārdošanas cenas, jo licences pārdošana ir tīri komerciāls lēmums, kurš neietekmē no shēmas gūtā labuma apjomu (kas ir līdzvērtīgs Indijas valdības līdzekļu pārskaitījumam). |
| --- | --- |

(42)

Ja DEPB licence tika izdota un nodota citai personai (pārdota) IP laikā, labumu aprēķināja, pamatojoties uz kredīta summu, kas piešķirta saskaņā ar licenci (nominālvērtība), neatkarīgi no licences pārdošanas cenas, jo licences pārdošana ir tīri komerciāls lēmums, kurš neietekmē no shēmas gūtā labuma apjomu (kas ir līdzvērtīgs Indijas valdības līdzekļu pārskaitījumam).

| (43) | Ja DEPB licence tika izdota un ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, to izmantoja IP laikā, lai importētu preces, nemaksājot attiecīgos nodokļus, labumu aprēķināja, pamatojoties uz nesaņemto ievedmuitas nodokļu (tostarp SAD) kopsummu, kas atskaitīta no attiecīgās licences kredīta bilances. Lai noteiktu Indijas valdības nesaņemto ieņēmumu apjomu, vērā tika ņemtas vērā arī papildu licences, kuras tika izdotas, lai palielinātu DEPB kredītus, kā izklāstīts iepriekš, ciktāl tās tika izmantotas nodokļu kompensēšanai. |
| --- | --- |

(43)

Ja DEPB licence tika izdota un ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, to izmantoja IP laikā, lai importētu preces, nemaksājot attiecīgos nodokļus, labumu aprēķināja, pamatojoties uz nesaņemto ievedmuitas nodokļu (tostarp SAD) kopsummu, kas atskaitīta no attiecīgās licences kredīta bilances. Lai noteiktu Indijas valdības nesaņemto ieņēmumu apjomu, vērā tika ņemtas vērā arī papildu licences, kuras tika izdotas, lai palielinātu DEPB kredītus, kā izklāstīts iepriekš, ciktāl tās tika izmantotas nodokļu kompensēšanai.

| (44) | Konstatēja, ka tad, ja DEPB licence tika izdota līdz IP un nodota citai personai (pārdota) IP laikā, šīs licences tika pārdotas par cenu, kura pārsniedz to nominālvērtību. Šī piemaksa ir izskaidrojama ar papildu atbrīvojumu no SAD, ko var gūt no šīm licencēm, kā paskaidrots iepriekš. Nezinot, kādus produktus importējuši šo licenču pircēji, nav iespējams noteikt Indijas valdības nesaņemto ieņēmumu pilno apjomu. Tomēr, tā kā šis apjoms ir aplēsts ļoti piesardzīgi, tam vajadzētu būt vismaz vienādam ar licences pārdošanas cenu, jo nav ekonomiska pamata pārdot licenci par cenu, kas pārsniedz tās patieso vērtību. Tādējādi labumu aprēķināja, pamatojoties uz licences pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(44)

Konstatēja, ka tad, ja DEPB licence tika izdota līdz IP un nodota citai personai (pārdota) IP laikā, šīs licences tika pārdotas par cenu, kura pārsniedz to nominālvērtību. Šī piemaksa ir izskaidrojama ar papildu atbrīvojumu no SAD, ko var gūt no šīm licencēm, kā paskaidrots iepriekš. Nezinot, kādus produktus importējuši šo licenču pircēji, nav iespējams noteikt Indijas valdības nesaņemto ieņēmumu pilno apjomu. Tomēr, tā kā šis apjoms ir aplēsts ļoti piesardzīgi, tam vajadzētu būt vismaz vienādam ar licences pārdošanas cenu, jo nav ekonomiska pamata pārdot licenci par cenu, kas pārsniedz tās patieso vērtību. Tādējādi labumu aprēķināja, pamatojoties uz licences pārdošanas cenu.

| (45) | Kā norādīts (26) apsvērumā, labums saskaņā ar DEPB shēmu balstās uz eksportēto gatavo produktu vērtību un to nepiešķir, atsaucoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto daudzumu. Tāpēc aprēķinātais subsīdijas apjoms tika sadalīts uz visu eksporta apjomu IP laikā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Aprēķinot labumu, atskaita subsīdijas saņemšanai izdotās maksas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(45)

Kā norādīts (26) apsvērumā, labums saskaņā ar DEPB shēmu balstās uz eksportēto gatavo produktu vērtību un to nepiešķir, atsaucoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto daudzumu. Tāpēc aprēķinātais subsīdijas apjoms tika sadalīts uz visu eksporta apjomu IP laikā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Aprēķinot labumu, atskaita subsīdijas saņemšanai izdotās maksas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| (46) | Uzņēmumi apgalvoja, ka izmaksas, ko radījuši maksājumi īpašiem aģentiem, komisijas nauda par pārdošanu un dažādi citi izdevumi, būtu jāatskaita, aprēķinot labumu no šīs shēmas. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka trešo pušu izmantošana licenču pirkšanā un pārdošanā ir tīri komerciāls lēmums, kas neietekmē kredīta summu, kura piešķirta ar licencēm. Jebkurā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir atskaitāmas tikai tās izmaksas, kas nepieciešamas, lai iegūtu subsīdiju. Tā kā iepriekš minētās izmaksas nav nepieciešamas, lai pretendētu uz subsīdiju, šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(46)

Uzņēmumi apgalvoja, ka izmaksas, ko radījuši maksājumi īpašiem aģentiem, komisijas nauda par pārdošanu un dažādi citi izdevumi, būtu jāatskaita, aprēķinot labumu no šīs shēmas. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka trešo pušu izmantošana licenču pirkšanā un pārdošanā ir tīri komerciāls lēmums, kas neietekmē kredīta summu, kura piešķirta ar licencēm. Jebkurā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir atskaitāmas tikai tās izmaksas, kas nepieciešamas, lai iegūtu subsīdiju. Tā kā iepriekš minētās izmaksas nav nepieciešamas, lai pretendētu uz subsīdiju, šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (47) | Uzņēmējsabiedrības arī apgalvoja, ka labums no to DEPB licencēm radījis papildu ienākumus un tādējādi palielinājis to vispārējās nodokļu saistības, galvenokārt uzņēmuma ienākumu nodokli. Tādēļ tika pieprasīts samazināt labumu, ko šie uzņēmumi guvuši no DEPB shēmas, par faktiski maksājamo ienākumu nodokļa summu. |
| --- | --- |

(47)

Uzņēmējsabiedrības arī apgalvoja, ka labums no to DEPB licencēm radījis papildu ienākumus un tādējādi palielinājis to vispārējās nodokļu saistības, galvenokārt uzņēmuma ienākumu nodokli. Tādēļ tika pieprasīts samazināt labumu, ko šie uzņēmumi guvuši no DEPB shēmas, par faktiski maksājamo ienākumu nodokļa summu.

| (48) | Tam, kā uzņēmums izvēlas izmantot saskaņā ar subsīdiju shēmu gūto labumu, šajā gadījumā – vai nu izmantojot licences ievedmuitas nodokļu kompensēšanai, vai arī pārdodot licences, – var atšķirīgi ietekmēt uzņēmuma stāvokli attiecībā uz nodokļiem. Pārbaudes iestādei nav jāmēģina pārbaudīt šāda labuma iespējamā ietekme uz attiecīgās uzņēmuma stāvokli attiecībā uz nodokļiem. Tāpēc šo prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(48)

Tam, kā uzņēmums izvēlas izmantot saskaņā ar subsīdiju shēmu gūto labumu, šajā gadījumā – vai nu izmantojot licences ievedmuitas nodokļu kompensēšanai, vai arī pārdodot licences, – var atšķirīgi ietekmēt uzņēmuma stāvokli attiecībā uz nodokļiem. Pārbaudes iestādei nav jāmēģina pārbaudīt šāda labuma iespējamā ietekme uz attiecīgās uzņēmuma stāvokli attiecībā uz nodokļiem. Tāpēc šo prasību noraidīja.

| (49) | Abi uzņēmumi, kas sadarbojās, guva labumu no šīs shēmas IP laikā un saņēma subsīdijas robežās no 14,5 % līdz 20,4 %. |
| --- | --- |

(49)

Abi uzņēmumi, kas sadarbojās, guva labumu no šīs shēmas IP laikā un saņēma subsīdijas robežās no 14,5 % līdz 20,4 %.

3.   RAŽOŠANAS LĪDZEKĻU EKSPORTA VEICINĀŠANAS SHĒMA

(a)   Juridiskais pamats

| (50) | Par EPCG shēmu paziņoja 1992. gada 1. aprīlī. IP laikā shēmu reglamentēja muitas paziņojumi Nr. 28/97 un 29/97, kas stājās spēkā 1997. gada 1. aprīlī. Shēmu sīks apraksts ir ietverts 2002. līdz 2007. gada eksporta un importa politikas dokumenta 5. nodaļā un “Procedūru rokasgrāmatas” 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(50)

Par EPCG shēmu paziņoja 1992. gada 1. aprīlī. IP laikā shēmu reglamentēja muitas paziņojumi Nr. 28/97 un 29/97, kas stājās spēkā 1997. gada 1. aprīlī. Shēmu sīks apraksts ir ietverts 2002. līdz 2007. gada eksporta un importa politikas dokumenta 5. nodaļā un “Procedūru rokasgrāmatas” 5. nodaļā.

(b)   Piešķiršanas kritēriji

| (51) | Shēma ir pieejama ražotājiem/eksportētājiem (proti, visiem ražotājiem Indijā, kuri veic eksportu) vai tirgotājiem/eksportētājiem (proti, tirgotājiem), kuri ir saistīti ar ražotājiem. |
| --- | --- |

(51)

Shēma ir pieejama ražotājiem/eksportētājiem (proti, visiem ražotājiem Indijā, kuri veic eksportu) vai tirgotājiem/eksportētājiem (proti, tirgotājiem), kuri ir saistīti ar ražotājiem.

(c)   Īstenošana praksē

| (52) | Lai varētu izmantot šīs shēmas priekšrocības, uzņēmumam jāiesniedz attiecīgajām iestādēm informācija par ievedamo ražošanas līdzekļu veidu un vērtību. Atkarībā no eksporta saistībām, ko uzņēmums ir gatavs uzņemties, tas saņems atļauju ievest ražošanas līdzekļus, nemaksājot ievedmuitu vai maksājot muitas nodokli ar pazeminātu likmi. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto eksportēto preču ražošanā. Pēc eksportētāja lūguma tiek izsniegta licence, kas ļauj veikt importu ar preferenciālu likmi. Par licences iegūšanu jāmaksā maksa par pieteikumu. |
| --- | --- |

(52)

Lai varētu izmantot šīs shēmas priekšrocības, uzņēmumam jāiesniedz attiecīgajām iestādēm informācija par ievedamo ražošanas līdzekļu veidu un vērtību. Atkarībā no eksporta saistībām, ko uzņēmums ir gatavs uzņemties, tas saņems atļauju ievest ražošanas līdzekļus, nemaksājot ievedmuitu vai maksājot muitas nodokli ar pazeminātu likmi. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto eksportēto preču ražošanā. Pēc eksportētāja lūguma tiek izsniegta licence, kas ļauj veikt importu ar preferenciālu likmi. Par licences iegūšanu jāmaksā maksa par pieteikumu.

| (53) | EPCG licences īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī vietējā tirgū. Tādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var gūt labumu, bez ievedmuitas nodokļa ievedot sastāvdaļas, kas vajadzīgas šo ražošanas līdzekļu ražošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt labumu no paredzamā eksporta saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCG licences īpašniekam. |
| --- | --- |

(53)

EPCG licences īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī vietējā tirgū. Tādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var gūt labumu, bez ievedmuitas nodokļa ievedot sastāvdaļas, kas vajadzīgas šo ražošanas līdzekļu ražošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt labumu no paredzamā eksporta saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCG licences īpašniekam.

| (54) | Pastāv eksporta saistības, lai varētu piedalīties EPCG shēmā. Eksporta saistības ir jāpilda, eksportējot ar ražošanas līdzekļu palīdzību ražotās vai izgatavotās preces, un šādam eksportam jāpārsniedz tā paša produkta eksporta vidējais līmenis, ko uzņēmums sasniedzis trīs iepriekšējos gados pirms licences saņemšanas. |
| --- | --- |

(54)

Pastāv eksporta saistības, lai varētu piedalīties EPCG shēmā. Eksporta saistības ir jāpilda, eksportējot ar ražošanas līdzekļu palīdzību ražotās vai izgatavotās preces, un šādam eksportam jāpārsniedz tā paša produkta eksporta vidējais līmenis, ko uzņēmums sasniedzis trīs iepriekšējos gados pirms licences saņemšanas.

| (55) | Nesen ir tikuši mainīti shēmas nosacījumi attiecībā uz eksporta saistību aprēķināšanu. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, uzņēmumiem eksporta saistības būs jāizpilda astoņu gadu laikā (eksporta vērtībai jābūt vismaz sešas reizes lielākai par kopējo atbrīvojumu no nodokļiem attiecībā uz importētajiem ražošanas līdzekļiem). Tomēr šīs izmaiņas neietekmē shēmas pamatdarbību. |
| --- | --- |

(55)

Nesen ir tikuši mainīti shēmas nosacījumi attiecībā uz eksporta saistību aprēķināšanu. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, uzņēmumiem eksporta saistības būs jāizpilda astoņu gadu laikā (eksporta vērtībai jābūt vismaz sešas reizes lielākai par kopējo atbrīvojumu no nodokļiem attiecībā uz importētajiem ražošanas līdzekļiem). Tomēr šīs izmaiņas neietekmē shēmas pamatdarbību.

(d)   Secinājumi par EPCG shēmu

| (56) | Tas, ka eksportētājs maksā mazāku ievedmuitas nodokli vai nemaksā nemaz, ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo tā zaudē ieņēmumus, kas citkārt tai pienāktos, un saņēmējs izmanto labumu tādā nozīmē, ka tas maksā zemāku ievedmuitas nodokli vai ir pilnīgi atbrīvots no tā. Licenci nevar iegūt bez saistībām eksportēt preces. EPCG shēma pati par sevi ir subsīdija, kas pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un tā ir atzīta par specifisku un kompensējamu. |
| --- | --- |

(56)

Tas, ka eksportētājs maksā mazāku ievedmuitas nodokli vai nemaksā nemaz, ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo tā zaudē ieņēmumus, kas citkārt tai pienāktos, un saņēmējs izmanto labumu tādā nozīmē, ka tas maksā zemāku ievedmuitas nodokli vai ir pilnīgi atbrīvots no tā. Licenci nevar iegūt bez saistībām eksportēt preces. EPCG shēma pati par sevi ir subsīdija, kas pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un tā ir atzīta par specifisku un kompensējamu.

(e)   Subsīdiju apjoma aprēķināšana

| (57) | (Uzņēmumiem piešķirto labumu aprēķināja, pamatojoties uz ievedmuitas nodokļa summu, kas netika samaksāta par ievestajiem ražošanas līdzekļiem, un to sadalīja attiecībā uz laika posmu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam nolietojuma laikam attiecīgā produkta nozarē, ievērojot pamatregulas 7. panta 3. punktu. Saskaņā ar iedibināto praksi, šādi aprēķinātais labuma apjoms, kas attiecināms uz IP, ir koriģēts, pievienojot procentus IP laikā, lai atspoguļotu labuma vērtību laika gaitā un tādējādi noteiktu visu labumu, ko šī shēma sniedz saņēmējam. Tā kā šī subsīdija pēc tās būtības ir pielīdzināma vienreizējai dotācijai, par atbilstošu tika uzskatīta uzņēmuma specifiskā tirgus procentu likme Indijā IP laikā. Kā norādīts (54) apsvērumā, labums saskaņā ar EPCG shēmu ir atkarīgs no eksportēto gatavo produktu palielinātās vērtības un to nepiešķir, atsaucoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto daudzumu. Tāpēc subsīdijas apjoms tika sadalīts attiecībā uz IP laikā veiktā eksporta kopējo daudzumu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(57)

(Uzņēmumiem piešķirto labumu aprēķināja, pamatojoties uz ievedmuitas nodokļa summu, kas netika samaksāta par ievestajiem ražošanas līdzekļiem, un to sadalīja attiecībā uz laika posmu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam nolietojuma laikam attiecīgā produkta nozarē, ievērojot pamatregulas 7. panta 3. punktu. Saskaņā ar iedibināto praksi, šādi aprēķinātais labuma apjoms, kas attiecināms uz IP, ir koriģēts, pievienojot procentus IP laikā, lai atspoguļotu labuma vērtību laika gaitā un tādējādi noteiktu visu labumu, ko šī shēma sniedz saņēmējam. Tā kā šī subsīdija pēc tās būtības ir pielīdzināma vienreizējai dotācijai, par atbilstošu tika uzskatīta uzņēmuma specifiskā tirgus procentu likme Indijā IP laikā. Kā norādīts (54) apsvērumā, labums saskaņā ar EPCG shēmu ir atkarīgs no eksportēto gatavo produktu palielinātās vērtības un to nepiešķir, atsaucoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto daudzumu. Tāpēc subsīdijas apjoms tika sadalīts attiecībā uz IP laikā veiktā eksporta kopējo daudzumu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu.

| (58) | Abi eksportētāji, kas sadarbojās, guva labumu no EPCG shēmas IP laikā un saņēma subsīdijas robežās no 0,1 % līdz 0,3 %. |
| --- | --- |

(58)

Abi eksportētāji, kas sadarbojās, guva labumu no EPCG shēmas IP laikā un saņēma subsīdijas robežās no 0,1 % līdz 0,3 %.

4.   IEPRIEKŠĒJU LICENČU SHĒMA (ALS)

(a)   Juridiskais pamats

| (59) | ALS darbojas kopš 1977.–1978. gada. Shēma ir precizēta eksporta un importa politikas dokumenta 4.1.1. līdz 4.1.7. punktā un “Procedūru rokasgrāmatas” 4. nodaļas daļās. |
| --- | --- |

(59)

ALS darbojas kopš 1977.–1978. gada. Shēma ir precizēta eksporta un importa politikas dokumenta 4.1.1. līdz 4.1.7. punktā un “Procedūru rokasgrāmatas” 4. nodaļas daļās.

(b)   Piešķiršanas kritēriji

| (60) | Iepriekšējas licences ir pieejamas eksportētājiem, ražotajiem eksportētājiem vai tirgotājiem eksportētājiem, kuri saistīti ar ražotāju(-iem), attiecībā uz eksportējamo preču ražošanā izmanto izejvielu importu bez ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(60)

Iepriekšējas licences ir pieejamas eksportētājiem, ražotajiem eksportētājiem vai tirgotājiem eksportētājiem, kuri saistīti ar ražotāju(-iem), attiecībā uz eksportējamo preču ražošanā izmanto izejvielu importu bez ievedmuitas nodokļa.

(c)   Īstenošana praksē

| (61) | Importa apjoms, kas atļauts saskaņā ar šo shēmu, ir noteikts kā procenti no eksportēto gatavās produkcijas apjoma. Iepriekšējās atļaujās šādā veidā atļautās importa vienības nosaka pēc daudzuma, kā arī to vērtības. Abos gadījumos to iepirkumu apjomu noteikšanai, par kuriem nav jāmaksā nodokļi, lielākajai produktu daļai, tostarp arī attiecīgajam produktam, izmanto likmes, kuru pamatā ir SION. Pozīcijas, kas noteiktas iepriekšējās atļaujās, ir attiecīgās gatavās eksporta produkcijas ražošanas izejvielas. |
| --- | --- |

(61)

Importa apjoms, kas atļauts saskaņā ar šo shēmu, ir noteikts kā procenti no eksportēto gatavās produkcijas apjoma. Iepriekšējās atļaujās šādā veidā atļautās importa vienības nosaka pēc daudzuma, kā arī to vērtības. Abos gadījumos to iepirkumu apjomu noteikšanai, par kuriem nav jāmaksā nodokļi, lielākajai produktu daļai, tostarp arī attiecīgajam produktam, izmanto likmes, kuru pamatā ir SION. Pozīcijas, kas noteiktas iepriekšējās atļaujās, ir attiecīgās gatavās eksporta produkcijas ražošanas izejvielas.

| (62) | Iepriekšējas licences var izsniegt:






  (i) | faktiskam eksportam: iepriekšējas licences var izsniegt ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam, kurš saistīts ar ražotāju(-iem), attiecībā uz eksportējamo preču ražošanā izmanto izejvielu importu; |
| --- | --- | --- |

(62)

Iepriekšējas licences var izsniegt:

(i)

faktiskam eksportam: iepriekšējas licences var izsniegt ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam, kurš saistīts ar ražotāju(-iem), attiecībā uz eksportējamo preču ražošanā izmanto izejvielu importu;

| (ii) | starpproduktu piegādei: iepriekšējas licences var izsniegt par starpproduktu piegādi ražotājam eksportētājam par izejvielām, kas vajadzīgas to preču ražošanai, kuras tiks piegādātas pēdējam faktiskajam vai iespējamam eksportētājam, kam ir cita iepriekšēja licence. Iepriekšējās atļaujas turētājam, kas izejvielas paredzējis nevis tieši importēt, bet iepirkt iekšējā tirgū, ir iespēja tās iegādāties pret iepriekšējām licencēm, kas paredzētas starpproduktu piegādēm. Šādos gadījumos daudzumus, kas pirkti vietējā tirgū, noraksta no iepriekšējām licencēm, un par labu vietējam piegādātājam izsniedz iepriekšēju licenci par starpproduktiem. Šādas iepriekšējas licences par starpproduktiem īpašniekiem ir tiesības saņemt labumu, bez ievedmuitas nodokļa importējot preces, kas vajadzīgas, lai ražotu izejvielas, kuras nogādā galīgajam eksportētājam; |
| --- | --- |

(ii)

starpproduktu piegādei: iepriekšējas licences var izsniegt par starpproduktu piegādi ražotājam eksportētājam par izejvielām, kas vajadzīgas to preču ražošanai, kuras tiks piegādātas pēdējam faktiskajam vai iespējamam eksportētājam, kam ir cita iepriekšēja licence. Iepriekšējās atļaujas turētājam, kas izejvielas paredzējis nevis tieši importēt, bet iepirkt iekšējā tirgū, ir iespēja tās iegādāties pret iepriekšējām licencēm, kas paredzētas starpproduktu piegādēm. Šādos gadījumos daudzumus, kas pirkti vietējā tirgū, noraksta no iepriekšējām licencēm, un par labu vietējam piegādātājam izsniedz iepriekšēju licenci par starpproduktiem. Šādas iepriekšējas licences par starpproduktiem īpašniekiem ir tiesības saņemt labumu, bez ievedmuitas nodokļa importējot preces, kas vajadzīgas, lai ražotu izejvielas, kuras nogādā galīgajam eksportētājam;

| (iii) | paredzamam eksportam: iepriekšējas licences par paredzamo eksportu var izsniegt ģenerāluzņēmējam izejvielu importam, kas vajadzīgas to preču ražošanā, kuras piegādājamas kategorijām, kas minētas eksporta un importa politikas dokumenta 8.2. punktā. Saskaņā ar Indijas valdības teikto, paredzamais eksports attiecas uz darījumiem, kuros piegādātās preces neatstāj valsti. Par paredzamo eksportu uzskata vairākas piegādes kategorijas, ja preces ir ražotas Indijā, piemēram, preču piegāde uz eksportu orientētām struktūrām, ražošanas līdzekļu piegāde EPCG licenču īpašniekiem; |
| --- | --- |

(iii)

paredzamam eksportam: iepriekšējas licences par paredzamo eksportu var izsniegt ģenerāluzņēmējam izejvielu importam, kas vajadzīgas to preču ražošanā, kuras piegādājamas kategorijām, kas minētas eksporta un importa politikas dokumenta 8.2. punktā. Saskaņā ar Indijas valdības teikto, paredzamais eksports attiecas uz darījumiem, kuros piegādātās preces neatstāj valsti. Par paredzamo eksportu uzskata vairākas piegādes kategorijas, ja preces ir ražotas Indijā, piemēram, preču piegāde uz eksportu orientētām struktūrām, ražošanas līdzekļu piegāde EPCG licenču īpašniekiem;

| (iv) | iepriekšējiem izlaides pasūtījumiem (ARO): iepriekšējās atļaujas turētājam, kas izejvielas paredzējis nevis importēt, bet iepirkt iekšējā tirgū, ir iespējas tos iegādāties pret ARO. Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek juridiski apstiprinātas kā ARO un tiek piegādātājam vīzētas tajās norādīto preču piegādei. ARO vīza piegādātājam dod tiesības gūt labumu no nodokļu atmaksas par paredzamo eksportu un galīgā akcīzes nodokļa atmaksas. Zināmā mērā ARO mehānisms atmaksā nodokļus un maksājumus ražotājam, kas piegādā ražojumu, tā vietā, lai tos atmaksātu eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksa ir pieejama gan par vietējām, gan importētām izejvielām. |
| --- | --- |

(iv)

iepriekšējiem izlaides pasūtījumiem (ARO): iepriekšējās atļaujas turētājam, kas izejvielas paredzējis nevis importēt, bet iepirkt iekšējā tirgū, ir iespējas tos iegādāties pret ARO. Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek juridiski apstiprinātas kā ARO un tiek piegādātājam vīzētas tajās norādīto preču piegādei. ARO vīza piegādātājam dod tiesības gūt labumu no nodokļu atmaksas par paredzamo eksportu un galīgā akcīzes nodokļa atmaksas. Zināmā mērā ARO mehānisms atmaksā nodokļus un maksājumus ražotājam, kas piegādā ražojumu, tā vietā, lai tos atmaksātu eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksa ir pieejama gan par vietējām, gan importētām izejvielām.

| (63) | Pārbaudē tika konstatēts, ka IP laikā viens eksportējošais ražotājs izmantoja ALS, kas minēta iepriekšējā apsvēruma i) punktā (faktiskais eksports). Tādēļ nav vajadzīgs pārbaudīt, vai uz ALS (ii), (iii) un (iv) kategoriju attiecināmi kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(63)

Pārbaudē tika konstatēts, ka IP laikā viens eksportējošais ražotājs izmantoja ALS, kas minēta iepriekšējā apsvēruma i) punktā (faktiskais eksports). Tādēļ nav vajadzīgs pārbaudīt, vai uz ALS (ii), (iii) un (iv) kategoriju attiecināmi kompensācijas pasākumi.

(d)   Secinājumi par shēmu

| (64) | Licences, kuras var izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, piešķir tikai eksportējošiem uzņēmumiem. Šajā sakarā shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(64)

Licences, kuras var izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, piešķir tikai eksportējošiem uzņēmumiem. Šajā sakarā shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem.

| (65) | Kā minēts iepriekš, tika konstatēts, ka IP laikā ALS attiecībā uz “faktisko importu” izmantoja tikai viena pārbaudāmais uzņēmums. Uzņēmums izmantoja ALS, lai ievestu izejvielas eksportētajām precēm bez ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(65)

Kā minēts iepriekš, tika konstatēts, ka IP laikā ALS attiecībā uz “faktisko importu” izmantoja tikai viena pārbaudāmais uzņēmums. Uzņēmums izmantoja ALS, lai ievestu izejvielas eksportētajām precēm bez ievedmuitas nodokļa.

| (66) | Indijas valdība paziņoja, ka ALS ir uz daudzumu balstīta shēma un ka izejvielas, uz kurām attiecas licence, ir saistītas ar eksporta daudzumu. Tāpat tika apgalvots, ka, lai kādas izejvielas importē saskaņā ar ALS, šīs pašas izejvielas jāizmanto eksportēto ražojumu ražošanā vai to izejvielu krājuma papildināšanā, kas izmantotas jau eksportētos ražojumos. Saskaņā ar Indijas valdības teikto, importētās izejvielas jāizmanto eksportētājam un šādas izejvielas nav atļauts pārdot vai nodot citām personām. |
| --- | --- |

(66)

Indijas valdība paziņoja, ka ALS ir uz daudzumu balstīta shēma un ka izejvielas, uz kurām attiecas licence, ir saistītas ar eksporta daudzumu. Tāpat tika apgalvots, ka, lai kādas izejvielas importē saskaņā ar ALS, šīs pašas izejvielas jāizmanto eksportēto ražojumu ražošanā vai to izejvielu krājuma papildināšanā, kas izmantotas jau eksportētos ražojumos. Saskaņā ar Indijas valdības teikto, importētās izejvielas jāizmanto eksportētājam un šādas izejvielas nav atļauts pārdot vai nodot citām personām.

| (67) | Kaut arī tika ņemts vērā, ka nav sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, kādas izejvielas tiek izmantotas eksportēto preču ražošanas procesā un vai tādas vispār izmantotas. Sistēma tikai parāda, ka preces, kas importētas bez ievedmuitas nodokļa, ir izmantotas ražošanas procesā, bez atšķirības attiecībā uz preču galamērķi (vietējais vai eksporta tirgus). |
| --- | --- |

(67)

Kaut arī tika ņemts vērā, ka nav sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, kādas izejvielas tiek izmantotas eksportēto preču ražošanas procesā un vai tādas vispār izmantotas. Sistēma tikai parāda, ka preces, kas importētas bez ievedmuitas nodokļa, ir izmantotas ražošanas procesā, bez atšķirības attiecībā uz preču galamērķi (vietējais vai eksporta tirgus).

| (68) | Pamatregulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā inter alia ir paredzēts izņēmums no šā vispārējā noteikuma, jo īpaši attiecībā uz nodokļu atmaksas shēmu un nodokļu atmaksas shēmu attiecībā uz aizvietojumu, kas atbilst stingrajiem noteikumiem, kuri paredzēti pamatregulas I pielikuma i) daļā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas attiecībā uz aizvietojumu definīcija un noteikumi). |
| --- | --- |

(68)

Pamatregulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā inter alia ir paredzēts izņēmums no šā vispārējā noteikuma, jo īpaši attiecībā uz nodokļu atmaksas shēmu un nodokļu atmaksas shēmu attiecībā uz aizvietojumu, kas atbilst stingrajiem noteikumiem, kuri paredzēti pamatregulas I pielikuma i) daļā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas attiecībā uz aizvietojumu definīcija un noteikumi).

| (69) | Tā kā nav ne sistēmas, ne procedūras, lai apstiprinātu to, kuras izejvielas ir patērētas eksportētā produkta ražošanas procesā un vai nav pārmaksāti ievedmuitas nodokļi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē, ALS nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas sistēmu attiecībā uz aizvietojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā nav ne sistēmas, ne procedūras, lai apstiprinātu to, kuras izejvielas ir patērētas eksportētā produkta ražošanas procesā un vai nav pārmaksāti ievedmuitas nodokļi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē, ALS nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas sistēmu attiecībā uz aizvietojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu.

| (70) | Tā kā netiek piemērots iepriekš minētais izņēmums no subsīdijas definīcijas attiecībā uz nodokļu atmaksu un nodokļu atmaksu attiecībā uz aizvietojumu, kas minēts (68) apsvērumā, nerodas jautājums par pārmērīgu atmaksu un kompensējamais labums ir visas tās ievedmuitas nodokļu atmaksas, kuras parasti ir maksājamas par visu importu. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā netiek piemērots iepriekš minētais izņēmums no subsīdijas definīcijas attiecībā uz nodokļu atmaksu un nodokļu atmaksu attiecībā uz aizvietojumu, kas minēts (68) apsvērumā, nerodas jautājums par pārmērīgu atmaksu un kompensējamais labums ir visas tās ievedmuitas nodokļu atmaksas, kuras parasti ir maksājamas par visu importu.

(e)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (71) | Uzņēmuma gūto labumu aprēķināja, pamatojoties uz kredītu, kas piešķirts par licencēm, kas ir izmantotas IP laikā. Kā norādīts (61) apsvērumā, subsīdija saskaņā ar ALS shēmu balstās uz eksportēto gatavo produktu daudzumu un vērtību. Tāpēc aprēķinātais subsīdijas apjoms tika sadalīts uz visu eksporta apgrozījumu IP laikā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Aprēķinot labumu, atskaitīja subsīdijas saņemšanai izdotās maksas, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Pamatojoties uz to, iegūtā subsīdija bija 0,2 %. |
| --- | --- |

(71)

Uzņēmuma gūto labumu aprēķināja, pamatojoties uz kredītu, kas piešķirts par licencēm, kas ir izmantotas IP laikā. Kā norādīts (61) apsvērumā, subsīdija saskaņā ar ALS shēmu balstās uz eksportēto gatavo produktu daudzumu un vērtību. Tāpēc aprēķinātais subsīdijas apjoms tika sadalīts uz visu eksporta apgrozījumu IP laikā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Aprēķinot labumu, atskaitīja subsīdijas saņemšanai izdotās maksas, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Pamatojoties uz to, iegūtā subsīdija bija 0,2 %.

5.   EKSPORTAM ATBRĪVOTĀS RŪPNIECĪBAS ZONAS (EPZ)/UZ EKSPORTU ORIENTĒTAS STRUKTŪRAS (EOU)

| (72) | Tika noskaidrots, ka neviens ražotājs eksportētājs neatrodas EPZ vai EOU. Attiecīgi netika uzskatīts, ka vajadzīga turpmāka analīze šīs pārbaudes nolūkā. |
| --- | --- |

(72)

Tika noskaidrots, ka neviens ražotājs eksportētājs neatrodas EPZ vai EOU. Attiecīgi netika uzskatīts, ka vajadzīga turpmāka analīze šīs pārbaudes nolūkā.

6.   ATBRĪVOJUMS NO IENĀKUMU NODOKĻA

(a)   Juridiskais pamats

| (73) | Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēmas juridiskais pamats ir 1961. gada Ienākumu nodokļa likums. Likums, ko ik gadu groza ar Finanšu likumu, nosaka pamatu nodokļu iekasēšanai, kā arī dažādiem atbrīvojumiem/atskaitījumiem, kurus var pieprasīt. Atbrīvojumi, ko uzņēmumi var pieprasīt, ietver tādus, kas paredzēti Likuma 10.A, 10.B un 80.HHC sadaļā, kur nosaka ienākumu nodokļa atbrīvojumu attiecībā uz peļņu no eksporta preču pārdošanas. |
| --- | --- |

(73)

Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēmas juridiskais pamats ir 1961. gada Ienākumu nodokļa likums. Likums, ko ik gadu groza ar Finanšu likumu, nosaka pamatu nodokļu iekasēšanai, kā arī dažādiem atbrīvojumiem/atskaitījumiem, kurus var pieprasīt. Atbrīvojumi, ko uzņēmumi var pieprasīt, ietver tādus, kas paredzēti Likuma 10.A, 10.B un 80.HHC sadaļā, kur nosaka ienākumu nodokļa atbrīvojumu attiecībā uz peļņu no eksporta preču pārdošanas.

(b)   Īstenošana praksē

| (74) | Indijas valdība apgalvoja, ka atbrīvojums no ienākumu nodokļa tika atcelts no 2003. gada 31. marta, un sniedza tam pierādījumus. Lai gan šī shēma, iespējams, IP laikā ir devusi labumu attiecīgajiem eksportētājiem, tā nenesīs nekādu labumu eksportētājiem uzņēmumiem pēc minētās dienas. Šajos apstākļos un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu nav nepieciešams noteikt atbrīvojuma no ienākumu nodokļa kompensējamību. |
| --- | --- |

(74)

Indijas valdība apgalvoja, ka atbrīvojums no ienākumu nodokļa tika atcelts no 2003. gada 31. marta, un sniedza tam pierādījumus. Lai gan šī shēma, iespējams, IP laikā ir devusi labumu attiecīgajiem eksportētājiem, tā nenesīs nekādu labumu eksportētājiem uzņēmumiem pēc minētās dienas. Šajos apstākļos un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu nav nepieciešams noteikt atbrīvojuma no ienākumu nodokļa kompensējamību.

7.   KOMPENSĒJAMO SUBSĪDIJU APJOMS

| (75) | Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, kompensējamo subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem, pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem ir no 14,6 % līdz 20,9 %. Ņemot vērā, ka vispārējās sadarbības līmenis Indijā bija augsts (100 % no attiecīgā produkta eksporta no Indijas uz Kopienu), atlikušo subsīdiju apjomu visiem pārējiem uzņēmumiem noteica tā uzņēmuma līmenī, kam bija visaugstākais individuālais apjoms, t.i., 20,9 %.











  Subsīdijas veids | DEPB | EPCG | ALS | EPZ/EOU | ITE | KOPĀ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| Graphite India Limited (GIL) | 14,5 % | 0,1 % | | | | 14,6 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 20,4 % | 0,3 % | 0,2 % | | | 20,9 % |
| Visi citi | | | | | | 20,9 % |

(75)

Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, kompensējamo subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem, pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem ir no 14,6 % līdz 20,9 %. Ņemot vērā, ka vispārējās sadarbības līmenis Indijā bija augsts (100 % no attiecīgā produkta eksporta no Indijas uz Kopienu), atlikušo subsīdiju apjomu visiem pārējiem uzņēmumiem noteica tā uzņēmuma līmenī, kam bija visaugstākais individuālais apjoms, t.i., 20,9 %.

Subsīdijas veids

DEPB

EPCG

ALS

EPZ/EOU

ITE

KOPĀ

Graphite India Limited (GIL)

14,5 %

0,1 %

14,6 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

20,4 %

0,3 %

0,2 %

20,9 %

Visi citi

20,9 %

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

1.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES KOPĒJAIS RAŽOŠANAS APJOMS

| (76) | Kopienā līdzīgu produktu ražo SGL AG (“SGL”) un vairāki UCAR SA (“UCAR”): UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL y Graftech SpA,kuru vārdā tika iesniegta sūdzība. SGL un UCAR ražotnes atrodas Austrijā, Beļģijā, Vācijā, Francijā, Itālijā un Spānijā. |
| --- | --- |

(76)

Kopienā līdzīgu produktu ražo SGL AG (“SGL”) un vairāki UCAR SA (“UCAR”): UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL y Graftech SpA,kuru vārdā tika iesniegta sūdzība. SGL un UCAR ražotnes atrodas Austrijā, Beļģijā, Vācijā, Francijā, Itālijā un Spānijā.

| (77) | Papildus diviem Kopienas ražotājiem SGL un UCAR, kas iesnieguši sūdzību, laikā no 1999. gada līdz IP līdzīgu produktu Kopienā izgatavoja arī divi citi ražotāji. Viens no šiem ražotājiem bankrotēja, un tam saskaņā ar Vācijas bankrota likumu bija jālūdz tiesiskā aizstāvība. Šis minētais uzņēmums no 2002. gada novembra pārtrauca ražot līdzīgo produktu. Šie divi uzņēmumi pauda atbalstu sūdzības iesniedzējam, tomēr noraidīja Komisijas uzaicinājumu pārbaudes laikā aktīvi sadarboties. Attiecīgi secina, ka minētie četri ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(77)

Papildus diviem Kopienas ražotājiem SGL un UCAR, kas iesnieguši sūdzību, laikā no 1999. gada līdz IP līdzīgu produktu Kopienā izgatavoja arī divi citi ražotāji. Viens no šiem ražotājiem bankrotēja, un tam saskaņā ar Vācijas bankrota likumu bija jālūdz tiesiskā aizstāvība. Šis minētais uzņēmums no 2002. gada novembra pārtrauca ražot līdzīgo produktu. Šie divi uzņēmumi pauda atbalstu sūdzības iesniedzējam, tomēr noraidīja Komisijas uzaicinājumu pārbaudes laikā aktīvi sadarboties. Attiecīgi secina, ka minētie četri ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

2.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (78) | Abi Kopienas ražotāji prasītāji sniedza pienācīgas atbildes uz Komisijas aptaujas lapu un pārbaudes laikā pilnībā sadarbojās. IP laikā viņi pārstāvēja vairāk nekā 80 % no Kopienas ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(78)

Abi Kopienas ražotāji prasītāji sniedza pienācīgas atbildes uz Komisijas aptaujas lapu un pārbaudes laikā pilnībā sadarbojās. IP laikā viņi pārstāvēja vairāk nekā 80 % no Kopienas ražošanas apjoma.

| (79) | Tāpēc uzskata, ka viņi veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā viņus sauks par “Kopienas ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(79)

Tāpēc uzskata, ka viņi veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā viņus sauks par “Kopienas ražošanas nozari”.

E.   KAITĒJUMS

1.   IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME

| (80) | Ņemot vērā, ka ir tikai divi attiecīgā produkta eksportētāji no Indijas un ka Kopienas ražošanas nozarē arī ir tikai divi ražotāji, dati kuri ir saistīti vai nu ar attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importu Kopienā, vai ar Kopienas ražošanas nozari, ir jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 29. pantu. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā, ka ir tikai divi attiecīgā produkta eksportētāji no Indijas un ka Kopienas ražošanas nozarē arī ir tikai divi ražotāji, dati kuri ir saistīti vai nu ar attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importu Kopienā, vai ar Kopienas ražošanas nozari, ir jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 29. pantu.

2.   KOPIENAS PATĒRIŅŠ

| (81) | Kopienas patēriņš ir noteikts uz Kopienas ražošanas nozares Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma pamata, citu Kopienas ražotāju Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma pamata, ko novērtē uz pieejamo pierādījumu pamata, abu Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma, no Polijas importētā produkta, kas iegūts sadarbībā ar SGL, pārdošanas apjomiem, un attiecīgi koriģētiem Statistikas biroja datiem par atlikušo importu Kopienā. |
| --- | --- |

(81)

Kopienas patēriņš ir noteikts uz Kopienas ražošanas nozares Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma pamata, citu Kopienas ražotāju Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma pamata, ko novērtē uz pieejamo pierādījumu pamata, abu Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma, no Polijas importētā produkta, kas iegūts sadarbībā ar SGL, pārdošanas apjomiem, un attiecīgi koriģētiem Statistikas biroja datiem par atlikušo importu Kopienā.

| (82) | Šajā sakarā no 1999. gada līdz IP Kopienas patēriņš palielinājās par 9 %. Konkrētākos skaitļos tas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 14 %, 2001. gadā samazinājās par 7 procentu punktiem, un tad IP pieauga par 3 procentu punktiem. Tā kā attiecīgo produktu galvenokārt lieto elektrotērauda rūpniecībā, patēriņa attīstības tendences ir jāaplūko salīdzinājumā ar šīs konkrētās nozares ekonomiskajām tendencēm, kas 2000. gadā strauji attīstījās, bet kopš 2001. gada piedzīvo lejupslīdi. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais EK patēriņš (tonnās) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(82)

Šajā sakarā no 1999. gada līdz IP Kopienas patēriņš palielinājās par 9 %. Konkrētākos skaitļos tas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 14 %, 2001. gadā samazinājās par 7 procentu punktiem, un tad IP pieauga par 3 procentu punktiem. Tā kā attiecīgo produktu galvenokārt lieto elektrotērauda rūpniecībā, patēriņa attīstības tendences ir jāaplūko salīdzinājumā ar šīs konkrētās nozares ekonomiskajām tendencēm, kas 2000. gadā strauji attīstījās, bet kopš 2001. gada piedzīvo lejupslīdi.

1999

2000

2001

2002

PI

Kopējais EK patēriņš (tonnās)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indekss (1999 = 100)

100

114

107

106

109

3.   IMPORTS NO ATTIECĪGĀS VALSTS

(a)   Apjoms

| (83) | No 1999. gadam līdz IP attiecīgā produkta imports no Indijas uz Kopienu pieauga par 76 %. Precīzāk, imports no Indijas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 45 %, 2001. gadā tas pieauga vēl par 31 procentu punktu un palika praktiski nemainīgā līmenī 2002. gadā un IP. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsidētā importa apjoms (tonnās) | nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Subsidētā importa tirgus daļa | nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(83)

No 1999. gadam līdz IP attiecīgā produkta imports no Indijas uz Kopienu pieauga par 76 %. Precīzāk, imports no Indijas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 45 %, 2001. gadā tas pieauga vēl par 31 procentu punktu un palika praktiski nemainīgā līmenī 2002. gadā un IP.

1999

2000

2001

2002

PI

Subsidētā importa apjoms (tonnās)

nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

145

176

176

176

Subsidētā importa tirgus daļa

nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

127

164

166

161

(b)   Tirgus daļa

| (84) | Tirgus daļa, kas bija attiecīgās valsts eksportētājiem, attiecīgajā laikposmā pieauga par 3,4 procentu punktiem (jeb 61 %), IP laikā no 8 % sasniedzot 10 % līmeni. Vispirms tas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 1,5 procentu punktiem, 2001. gadā tas pieauga vēl par 2 procentu punktiem un palika praktiski nemainīgā līmenī 2002. gadā un IP. Jāatzīmē, ka laikposmā no 1999. gada līdz IP, importa un tirgus daļas pieaugums no attiecīgās valsts sakrita ar patēriņa pieaugumu par 9 %. |
| --- | --- |

(84)

Tirgus daļa, kas bija attiecīgās valsts eksportētājiem, attiecīgajā laikposmā pieauga par 3,4 procentu punktiem (jeb 61 %), IP laikā no 8 % sasniedzot 10 % līmeni. Vispirms tas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 1,5 procentu punktiem, 2001. gadā tas pieauga vēl par 2 procentu punktiem un palika praktiski nemainīgā līmenī 2002. gadā un IP. Jāatzīmē, ka laikposmā no 1999. gada līdz IP, importa un tirgus daļas pieaugums no attiecīgās valsts sakrita ar patēriņa pieaugumu par 9 %.

(c)   Cenas

(i)   Cenu attīstība

| (85) | No 1999. gada līdz IP attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importa vidējā cena 2000. gadā pieauga par 2 %, 2001. gadā tā pieauga vēl par 8 procentu punktiem, un tad 2002. gadā samazinājās par 9 procentu punktiem, sasniedzot stabilu līmeni IP. Indijas izcelsmes attiecīgā produkta importa vidējā cena IP laikā bija par 1 % augstāka nekā 1999. gadā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsidētā importa cenas | nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (0) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(85)

No 1999. gada līdz IP attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importa vidējā cena 2000. gadā pieauga par 2 %, 2001. gadā tā pieauga vēl par 8 procentu punktiem, un tad 2002. gadā samazinājās par 9 procentu punktiem, sasniedzot stabilu līmeni IP. Indijas izcelsmes attiecīgā produkta importa vidējā cena IP laikā bija par 1 % augstāka nekā 1999. gadā.

1999

2000

2001

2002

PI

Subsidētā importa cenas

nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (0) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

102

110

101

101

(ii)   Cenas samazinājums

| (86) | Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā produkta modeļu vidējās cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares ražotāju cenas nesaistītiem klientiem bez visām atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar Indijas ražotāju eksportētāju CIF cenu uz Kopienas robežas, kas attiecīgi pielāgota pēcimportēšanas izmaksām. Salīdzinājumā atklājās, ka IP laikā Kopienā pārdotā attiecīgā Indijas izcelsmes produkta cenas bija no 6,5 % līdz 12,2 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(86)

Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā produkta modeļu vidējās cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares ražotāju cenas nesaistītiem klientiem bez visām atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar Indijas ražotāju eksportētāju CIF cenu uz Kopienas robežas, kas attiecīgi pielāgota pēcimportēšanas izmaksām. Salīdzinājumā atklājās, ka IP laikā Kopienā pārdotā attiecīgā Indijas izcelsmes produkta cenas bija no 6,5 % līdz 12,2 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām.

| (87) | Jāatzīmē, ka šī cenu samazinājuma starpība pilnībā neatspoguļo sekas, kuras subsidētais imports rada Kopienas ražošanas nozarei, jo ir konstatēta gan cenu pieauguma apturēšana, gan cenu samazināšanās, ko pierāda relatīvi zemā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte IP laikā, kura būtu varējusi darboties ar samērīgi augstāku peļņu, ja nebūtu bijusi šāda subsidēšana. |
| --- | --- |

(87)

Jāatzīmē, ka šī cenu samazinājuma starpība pilnībā neatspoguļo sekas, kuras subsidētais imports rada Kopienas ražošanas nozarei, jo ir konstatēta gan cenu pieauguma apturēšana, gan cenu samazināšanās, ko pierāda relatīvi zemā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte IP laikā, kura būtu varējusi darboties ar samērīgi augstāku peļņu, ja nebūtu bijusi šāda subsidēšana.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES STĀVOKLIS

| (88) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un rādītājus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un rādītājus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

(a)   Ievada piezīmes

| (89) | Lai spētu pienācīgi novērtēt dažus zaudējumu rādītājus, bija atbilstīgi jākonsolidē daži UCAR dati ar Kopienas ražošanas meitasuzņēmumu datiem (skatīt iepriekš norādīto (76) apsvērumu). |
| --- | --- |

(89)

Lai spētu pienācīgi novērtēt dažus zaudējumu rādītājus, bija atbilstīgi jākonsolidē daži UCAR dati ar Kopienas ražošanas meitasuzņēmumu datiem (skatīt iepriekš norādīto (76) apsvērumu).

| (90) | Komisija ir pievērsusi īpašu uzmanību visām iespējamām sekām saistībā ar abu Kopienas ražotāju, kas iesnieguši sūdzību, zaudējumu rādītājiem, kuri izriet no rīcības, kas vērsta pret konkurenci. Komisija pārliecinājās, ka laikā, kas izraudzīts par sākuma punktu kaitējuma novērtējumā (par 1999. g.), nekāda pret konkurenci vērsta rīcība nebija konstatēta (skatīt tālāk izklāstītos apsvērumus (120), 0 un (125)). Nosakot Kopienas ražošanas nozares izmaksas un rentabilitāti, Komisija turklāt skaidri pieprasīja un pārbaudīja, ka maksājumu tiešās izmaksas vai jebkādas ar tiem saistītas netiešās izmaksas (tostarp finansējuma maksas), kas saistītas ar konkurences iestāžu uzliktajiem sodiem, ir izslēgtas, lai būtu iespējams gūt skaidru priekšstatu par peļņu, neņemot vērā nekādus ārkārtas izdevumus. |
| --- | --- |

(90)

Komisija ir pievērsusi īpašu uzmanību visām iespējamām sekām saistībā ar abu Kopienas ražotāju, kas iesnieguši sūdzību, zaudējumu rādītājiem, kuri izriet no rīcības, kas vērsta pret konkurenci. Komisija pārliecinājās, ka laikā, kas izraudzīts par sākuma punktu kaitējuma novērtējumā (par 1999. g.), nekāda pret konkurenci vērsta rīcība nebija konstatēta (skatīt tālāk izklāstītos apsvērumus (120), 0 un (125)). Nosakot Kopienas ražošanas nozares izmaksas un rentabilitāti, Komisija turklāt skaidri pieprasīja un pārbaudīja, ka maksājumu tiešās izmaksas vai jebkādas ar tiem saistītas netiešās izmaksas (tostarp finansējuma maksas), kas saistītas ar konkurences iestāžu uzliktajiem sodiem, ir izslēgtas, lai būtu iespējams gūt skaidru priekšstatu par peļņu, neņemot vērā nekādus ārkārtas izdevumus.

(b)   Ražošanas apjoms

| (91) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms 2000. gadā pieauga par 14 %, 2001. gadā samazinājās par 16 procentu punktiem un 2002. gadā tas samazinājās vēl par 4 procentu punktiem, bet IP laikā atkal palielinājās par 5 procentu punktiem. Straujo 2000. gada pieaugumu izraisīja labā ekonomiskā situācija, kas togad atspoguļojās arī ražošanas jaudas izmantošanas rādītāju pieaugumā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (tonnās) | nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100 | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(91)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms 2000. gadā pieauga par 14 %, 2001. gadā samazinājās par 16 procentu punktiem un 2002. gadā tas samazinājās vēl par 4 procentu punktiem, bet IP laikā atkal palielinājās par 5 procentu punktiem. Straujo 2000. gada pieaugumu izraisīja labā ekonomiskā situācija, kas togad atspoguļojās arī ražošanas jaudas izmantošanas rādītāju pieaugumā.

1999

2000

2001

2002

PI

Ražošana (tonnās)

nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100

100

114

98

94

99

(c)   Ražošanas jauda un ražošanas jaudu izmantošanas rādītāji

| (92) | Ražošanas jauda 2000. gadā samazinājās par aptuveni 2 % un 2001. gadā noturējās šai līmenī. 2002. gadā un IP laikā ražošanas jauda vēl samazinājās attiecīgi par 5 un 2 procentu punktiem. IP laikā ražošanas jauda bija par 9 % zemāka nekā 1999. gadā, galvenokārt tāpēc, ka tika iekonservēta Kopienas ražotāja ražotne, kas tāda arī saglabājās visu IP laiku |
| --- | --- |

(92)

Ražošanas jauda 2000. gadā samazinājās par aptuveni 2 % un 2001. gadā noturējās šai līmenī. 2002. gadā un IP laikā ražošanas jauda vēl samazinājās attiecīgi par 5 un 2 procentu punktiem. IP laikā ražošanas jauda bija par 9 % zemāka nekā 1999. gadā, galvenokārt tāpēc, ka tika iekonservēta Kopienas ražotāja ražotne, kas tāda arī saglabājās visu IP laiku

| (93) | Ražošanas jaudas izmantošanas sākuma līmenis 1999. gadā bija 70 %, tad 2000. gadā palielinājās līdz 81 %, jo bija liels pieprasījums, jo īpaši elektrotērauda rūpniecībā. Bet 2001. un 2002. gadā tas samazinājās līdz 70 % līmenim un tad IP laikā paaugstinājās līdz 76 %. |
| --- | --- |

(93)

Ražošanas jaudas izmantošanas sākuma līmenis 1999. gadā bija 70 %, tad 2000. gadā palielinājās līdz 81 %, jo bija liels pieprasījums, jo īpaši elektrotērauda rūpniecībā. Bet 2001. un 2002. gadā tas samazinājās līdz 70 % līmenim un tad IP laikā paaugstinājās līdz 76 %.

| (94) | Pārbaudē atklājās, ka iekonservētās ražotnes ekonomisko problēmu cēloņi ir dažādi, bet divi nozīmīgākie ir šie: (i) augstas ražošanas izmaksas, kas saistītas ar elektroenerģijas cenu šai konkrētajā valstī un (ii) konkurence ar Indijas izcelsmes subsidēto importu. Ņemot vērā šo cēloņu nošķiršanas grūtības, Komisija pārbaudīja, kādas būtu bijušas iekonservētās ražotnes ražošanas jaudas un minētās jaudas izmantošanas tendences 2002. gadā un IP laikā, ja šī ražotne nebūtu bijusi iekonservēta. Šai hipotētiskajā aplēsē tika pieņemts, ka ražošanas apjoms ir nemainīgs, jo citās šā Kopienas ražotāja ražotnēs tika palielināti saražotā produkta daudzumi, lai kompensētu trūkstošo apjomu. Kā parādīts tālāk sniegtajā tabulā, ja šī ražotne nebūtu bijusi iekonservēta, gan Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda, gan minētās jaudas izmantošana IP laikā kopumā būtu sasniegusi 1999. gada līmenim ļoti tuvu līmeni. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Ražošanas jaudas izmantošana | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(94)

Pārbaudē atklājās, ka iekonservētās ražotnes ekonomisko problēmu cēloņi ir dažādi, bet divi nozīmīgākie ir šie: (i) augstas ražošanas izmaksas, kas saistītas ar elektroenerģijas cenu šai konkrētajā valstī un (ii) konkurence ar Indijas izcelsmes subsidēto importu. Ņemot vērā šo cēloņu nošķiršanas grūtības, Komisija pārbaudīja, kādas būtu bijušas iekonservētās ražotnes ražošanas jaudas un minētās jaudas izmantošanas tendences 2002. gadā un IP laikā, ja šī ražotne nebūtu bijusi iekonservēta. Šai hipotētiskajā aplēsē tika pieņemts, ka ražošanas apjoms ir nemainīgs, jo citās šā Kopienas ražotāja ražotnēs tika palielināti saražotā produkta daudzumi, lai kompensētu trūkstošo apjomu. Kā parādīts tālāk sniegtajā tabulā, ja šī ražotne nebūtu bijusi iekonservēta, gan Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda, gan minētās jaudas izmantošana IP laikā kopumā būtu sasniegusi 1999. gada līmenim ļoti tuvu līmeni.

1999

2000

2001

2002

PI

Ražošanas jauda (tonnās)

nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

98

98

93

91

Ražošanas jaudas izmantošana

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indekss (1999 = 100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās), ja ražotne nebūtu iekonservēta | nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Ražošanas jaudas izmantošana, ja ražotne nebūtu iekonservēta | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indekss (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

PI

Ražošanas jauda (tonnās), ja ražotne nebūtu iekonservēta

nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999=100)

100

98

98

100

101

Ražošanas jaudas izmantošana, ja ražotne nebūtu iekonservēta

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indekss (1999=100)

100

115

99

93

98

(d)   Krājumi

| (95) | Pārbaudes periodā gatavās produkcijas krājumi veidoja apmēram 3 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma. Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis aplūkojamajā laikposmā kopumā pieauga un, salīdzinot ar 1999. gadu, pārbaudes periodā tas bija piecas reizes lielāks. Pārbaudē tomēr konstatēja, ka krājumu izmaiņas nav uzskatāmas par īpaši būtisku Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa rādītāju, jo Kopienas ražotāji galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un tāpēc krājumi parasti ir preces, kas vēl nav nosūtītas pasūtītājiem. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnas) | nav uzrādāmi (skatīt iepriekš (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(95)

Pārbaudes periodā gatavās produkcijas krājumi veidoja apmēram 3 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma. Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis aplūkojamajā laikposmā kopumā pieauga un, salīdzinot ar 1999. gadu, pārbaudes periodā tas bija piecas reizes lielāks. Pārbaudē tomēr konstatēja, ka krājumu izmaiņas nav uzskatāmas par īpaši būtisku Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa rādītāju, jo Kopienas ražotāji galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un tāpēc krājumi parasti ir preces, kas vēl nav nosūtītas pasūtītājiem.

1999

2000

2001

2002

PI

Noslēguma krājumi (tonnas)

nav uzrādāmi (skatīt iepriekš (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

235

700

663

515

(e)   Pārdošanas apjoms

| (96) | No 1999. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares saražotās produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem pasūtītājiem Kopienas tirgū samazinājās par 1 %. Konkrētāk, pārdošanas apjoms strauji pieauga par 16 % 2000. gadā, samazinājās par 17 procentu punktiem 2001. gadā un vēl par 5 procentu punktiem 2002. gadā, bet IP atkal palielinājās par 5 procentu punktiem. Pārdošanas apjoma izmaiņas atspoguļo ekonomiskās attīstības tendences elektrotērauda rūpniecībā, kas pēc 2000. gada uzplaukuma 2001. un 2002. gadā piedzīvoja lejupslīdi. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK pārdošanas apjoms nesaistītiem pasūtītājiem (tonnas | nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(96)

No 1999. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares saražotās produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem pasūtītājiem Kopienas tirgū samazinājās par 1 %. Konkrētāk, pārdošanas apjoms strauji pieauga par 16 % 2000. gadā, samazinājās par 17 procentu punktiem 2001. gadā un vēl par 5 procentu punktiem 2002. gadā, bet IP atkal palielinājās par 5 procentu punktiem. Pārdošanas apjoma izmaiņas atspoguļo ekonomiskās attīstības tendences elektrotērauda rūpniecībā, kas pēc 2000. gada uzplaukuma 2001. un 2002. gadā piedzīvoja lejupslīdi.

1999

2000

2001

2002

PI

EK pārdošanas apjoms nesaistītiem pasūtītājiem (tonnas

nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

116

99

94

99

(f)   Tirgus daļa

| (97) | Pēc neliela sākotnējā pieauguma par vienu procentu punktu 2000. gadā, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa līdz 2002. gadam būtiski samazinājās. 2001. gadā Kopienas ražošanas nozare pazaudēja 6,5 procentu punktus no tirgus daļas un vēl 2,8 procentu punktus 2002. gadā pirms 1,9 procentu punktu atgūšanas IP. Salīdzinot ar 1999. gadu, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā bija par 6,3 procentu punktiem mazāka vai, izsakot indeksos, par 9 % mazāka. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(97)

Pēc neliela sākotnējā pieauguma par vienu procentu punktu 2000. gadā, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa līdz 2002. gadam būtiski samazinājās. 2001. gadā Kopienas ražošanas nozare pazaudēja 6,5 procentu punktus no tirgus daļas un vēl 2,8 procentu punktus 2002. gadā pirms 1,9 procentu punktu atgūšanas IP. Salīdzinot ar 1999. gadu, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā bija par 6,3 procentu punktiem mazāka vai, izsakot indeksos, par 9 % mazāka.

1999

2000

2001

2002

PI

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

102

93

89

91

(g)   Pieaugums

| (98) | No 1999. gada līdz pārbaudes periodam, kad Kopienas patēriņš pieauga par 9 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās par 1 %. Kā redzams iepriekš, Kopienas ražošanas nozare pazaudēja 6,3 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt subsidētā importa tirgus daļa tajā pašā laikposmā pieauga par 3,4 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(98)

No 1999. gada līdz pārbaudes periodam, kad Kopienas patēriņš pieauga par 9 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās par 1 %. Kā redzams iepriekš, Kopienas ražošanas nozare pazaudēja 6,3 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt subsidētā importa tirgus daļa tajā pašā laikposmā pieauga par 3,4 procentu punktiem.

(h)   Nodarbinātība

| (99) | No 1999. gada līdz pārbaudes periodam Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis samazinājās par aptuveni 17 %. 2000. gadā darbaspēks samazinājās par 1 % un 2001. gadā – par 5 procentu punktiem. 2002. gadā un pārbaudes periodā samazinājums bija attiecīgi 9 procentu punkti un 3 procentu punkti, kas galvenokārt radās tāpēc, ka tika iekonservēta Kopienas ražotāja ražotne un daļu darbaspēka pārvietoja uz rentablākiem uzņēmējdarbības segmentiem. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(99)

No 1999. gada līdz pārbaudes periodam Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis samazinājās par aptuveni 17 %. 2000. gadā darbaspēks samazinājās par 1 % un 2001. gadā – par 5 procentu punktiem. 2002. gadā un pārbaudes periodā samazinājums bija attiecīgi 9 procentu punkti un 3 procentu punkti, kas galvenokārt radās tāpēc, ka tika iekonservēta Kopienas ražotāja ražotne un daļu darbaspēka pārvietoja uz rentablākiem uzņēmējdarbības segmentiem.

1999

2000

2001

2002

PI

Nodarbinātība

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

99

95

86

83

(i)   Produktivitāte

| (100) | Kopienas ražošanas nozares darbaspēka produktivitāte, izsakot produktivitātē uz vienu nodarbināto personu gadā, vispirms ievērojami pieauga par 15 % no 1999. gada līdz 2000. gadam, 2001. gadā samazinājās par 12 procentu punktiem, atkal pieauga par 5 procentu punktiem 2002. gadā un vēl par 11 procentu punktiem IP. Aplūkojamā laikposma beigās produktivitāte bija par 19 % lielāka nekā laikposma sākumā, kas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares veikto racionalizāciju, lai saglabātu konkurētspēju. Salīdzinājumam – tajā pašā laikposmā Kopienas ekonomikā kopumā (visās ekonomikas nozarēs) vidējais darbaspēka produktivitātes pieaugums bija tikai 1,5 % gadā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitāte (tonnas uz nodarbināto personu) | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(100)

Kopienas ražošanas nozares darbaspēka produktivitāte, izsakot produktivitātē uz vienu nodarbināto personu gadā, vispirms ievērojami pieauga par 15 % no 1999. gada līdz 2000. gadam, 2001. gadā samazinājās par 12 procentu punktiem, atkal pieauga par 5 procentu punktiem 2002. gadā un vēl par 11 procentu punktiem IP. Aplūkojamā laikposma beigās produktivitāte bija par 19 % lielāka nekā laikposma sākumā, kas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares veikto racionalizāciju, lai saglabātu konkurētspēju. Salīdzinājumam – tajā pašā laikposmā Kopienas ekonomikā kopumā (visās ekonomikas nozarēs) vidējais darbaspēka produktivitātes pieaugums bija tikai 1,5 % gadā.

1999

2000

2001

2002

PI

Produktivitāte (tonnas uz nodarbināto personu)

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

115

103

108

119

(j)   Algas

| (101) | No 1999. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto personu pieauga par 13 %. Šis rādītājs ir mazliet zemāks par vidējā nominālā atalgojuma pieaugumu uz vienu nodarbināto personu (14 %), ko novēroja tajā pašā laikposmā visā Kopienas ekonomikā (visas nozares). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto personu gadā (tūkst. EUR) | nav uzrādāmas (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(101)

No 1999. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto personu pieauga par 13 %. Šis rādītājs ir mazliet zemāks par vidējā nominālā atalgojuma pieaugumu uz vienu nodarbināto personu (14 %), ko novēroja tajā pašā laikposmā visā Kopienas ekonomikā (visas nozares).

1999

2000

2001

2002

PI

Darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto personu gadā (tūkst. EUR)

nav uzrādāmas (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

104

105

111

113

(k)   Pārdošanas cenas

| (102) | No 1999. gada līdz 2000. gadam vienības cenas, Kopienai pārdodot Kopienas ražošanas nozares produkciju nesaistītiem pasūtītājiem, samazinājās par 6 %, 2001. gadā tās pieauga par 9 procentu punktiem, 2002. gadā samazinājās par 12 procentu punktiem un IP pieauga par 1 procentu punktu. Kopumā no 1999. gada līdz IP vienības pārdošanas cenas samazinājās par 8 %. Šīs relatīvi nevienādās izmaiņas izskaidro turpmāk minētais. |
| --- | --- |

(102)

No 1999. gada līdz 2000. gadam vienības cenas, Kopienai pārdodot Kopienas ražošanas nozares produkciju nesaistītiem pasūtītājiem, samazinājās par 6 %, 2001. gadā tās pieauga par 9 procentu punktiem, 2002. gadā samazinājās par 12 procentu punktiem un IP pieauga par 1 procentu punktu. Kopumā no 1999. gada līdz IP vienības pārdošanas cenas samazinājās par 8 %. Šīs relatīvi nevienādās izmaiņas izskaidro turpmāk minētais.

| (103) | Cenas nosaka divi galvenie spēki: ražošanas izmaksas (“RI”) un piedāvājums un pieprasījums tirgū. Lai gan vienas vienības pārdošanas cenas no 1999. gada līdz IP samazinājās par 8 %, vienas vienības ražošanas izmaksas pieauga par 2 %. Šis relatīvi nebūtiskais izmaksu pieaugums slēpj 2001. gadā konstatēto straujo pieaugumu par 10 procentu punktiem, kas izskaidrojams kā aizkavētas 2000. gada izejvielu cenu pieauguma sekas. Divas svarīgākās grafīta elektrodu sistēmu ražošanas izejvielas ir naftas kokss un piķis, kas atbilst apmēram 34 % ražošanas izmaksu. Enerģija, kuras cena ir ļoti atkarīga no naftas cenu svārstībām, atbilst 13 % no kopējām ražošanas izmaksām. Kopā šie trīs galvenie izmaksu elementi, kuru cenu tieši ietekmē naftas cenu svārstības, atbilst gandrīz 50 % līdzīgu produktu kopējām ražošanas izmaksām. Samazinājās Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, tāpēc ka Kopienas ražošanas nozares cenas nevarēja saskaņot ar ražošanas izmaksu pieaugumu, jo cenu pieaugumu apturēja subsidētais imports. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienas vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Vienas vienības ražošanas izmaksas (EUR par tonnu) | nav uzrādāmas (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(103)

Cenas nosaka divi galvenie spēki: ražošanas izmaksas (“RI”) un piedāvājums un pieprasījums tirgū. Lai gan vienas vienības pārdošanas cenas no 1999. gada līdz IP samazinājās par 8 %, vienas vienības ražošanas izmaksas pieauga par 2 %. Šis relatīvi nebūtiskais izmaksu pieaugums slēpj 2001. gadā konstatēto straujo pieaugumu par 10 procentu punktiem, kas izskaidrojams kā aizkavētas 2000. gada izejvielu cenu pieauguma sekas. Divas svarīgākās grafīta elektrodu sistēmu ražošanas izejvielas ir naftas kokss un piķis, kas atbilst apmēram 34 % ražošanas izmaksu. Enerģija, kuras cena ir ļoti atkarīga no naftas cenu svārstībām, atbilst 13 % no kopējām ražošanas izmaksām. Kopā šie trīs galvenie izmaksu elementi, kuru cenu tieši ietekmē naftas cenu svārstības, atbilst gandrīz 50 % līdzīgu produktu kopējām ražošanas izmaksām. Samazinājās Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, tāpēc ka Kopienas ražošanas nozares cenas nevarēja saskaņot ar ražošanas izmaksu pieaugumu, jo cenu pieaugumu apturēja subsidētais imports.

1999

2000

2001

2002

PI

Vienas vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu)

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Vienas vienības ražošanas izmaksas (EUR par tonnu)

nav uzrādāmas (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

101

111

101

102

(l)   Faktori, kas ietekmē Kopienas cenas

| (104) | Pārbaudē tika konstatēts, ka subsidētais imports caurmērā IP laikā ir samazinājis vidējo bloķēto Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu par 6 līdz 12 % (skatīt iepriekš minēto (86) apsvērumu). Tomēr, aplūkojot atsevišķus produktu veidus, tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju piedāvātās cenas atsevišķos gadījumos bijušas krietni zemākas nekā iepriekš minētās Kopienas ražošanas nozares vidējās samazinātās cenas. Minētais samazinājums, ko konstatēja atsevišķiem produktu veidiem, un subsidētā importa pieaugošā tirgus daļa, noteikti ietekmēja Kopienas ražošanas nozares cenas vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(104)

Pārbaudē tika konstatēts, ka subsidētais imports caurmērā IP laikā ir samazinājis vidējo bloķēto Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu par 6 līdz 12 % (skatīt iepriekš minēto (86) apsvērumu). Tomēr, aplūkojot atsevišķus produktu veidus, tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju piedāvātās cenas atsevišķos gadījumos bijušas krietni zemākas nekā iepriekš minētās Kopienas ražošanas nozares vidējās samazinātās cenas. Minētais samazinājums, ko konstatēja atsevišķiem produktu veidiem, un subsidētā importa pieaugošā tirgus daļa, noteikti ietekmēja Kopienas ražošanas nozares cenas vietējā tirgū.

(m)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (105) | Aplūkojamajā laikposmā rentabilitāte no pašu produkcijas pārdošanas nesaistītiem pasūtītājiem Kopienā, izsakot ieņēmumos no neto pārdošanas pirms nodokļu nomaksāšanas, 2000. gadā samazinājās par 50 %, 2001. gadā – vēl par 3 procentu punktiem, 2002. gadā – vēl par 18 procentu punktiem, bet IP laikā tā beidzot palielinājās par 4 procentu punktiem. No 1999. gada līdz IP rentabilitāte samazinājās līdz 66 %, t.i., no 12-15 % 1999. gadā līdz 3-6 % IP laikā |
| --- | --- |

(105)

Aplūkojamajā laikposmā rentabilitāte no pašu produkcijas pārdošanas nesaistītiem pasūtītājiem Kopienā, izsakot ieņēmumos no neto pārdošanas pirms nodokļu nomaksāšanas, 2000. gadā samazinājās par 50 %, 2001. gadā – vēl par 3 procentu punktiem, 2002. gadā – vēl par 18 procentu punktiem, bet IP laikā tā beidzot palielinājās par 4 procentu punktiem. No 1999. gada līdz IP rentabilitāte samazinājās līdz 66 %, t.i., no 12-15 % 1999. gadā līdz 3-6 % IP laikā

| (106) | Ienākums no ieguldījumiem (ROI), izsakot peļņas procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, caurmērā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei visā aplūkojamajā periodā. 2000. gadā tas samazinājās par 34 %, 2001. gadā – par 23 procentu punktiem, 2002. gadā – par 26 procentu punktiem un IP laikā – vēl par 8 procentu punktiem. Salīdzinot ar stāvokli 1999. gadā, IP laikā ROI samazinājās par apmēram 90 %, t.i., no 45-55 % 1999. gadā līdz 3-10 % IP laikā. |
| --- | --- |

(106)

Ienākums no ieguldījumiem (ROI), izsakot peļņas procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, caurmērā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei visā aplūkojamajā periodā. 2000. gadā tas samazinājās par 34 %, 2001. gadā – par 23 procentu punktiem, 2002. gadā – par 26 procentu punktiem un IP laikā – vēl par 8 procentu punktiem. Salīdzinot ar stāvokli 1999. gadā, IP laikā ROI samazinājās par apmēram 90 %, t.i., no 45-55 % 1999. gadā līdz 3-10 % IP laikā.

| (107) | Komisija atsevišķi aplūkoja iepriekš minēto iekonservēšanu (skatīt (49) apsvērumu) un tās ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares kopējo rentabilitāti IP laikā. Tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2002. gadā būtu bijusi par 0,8 procentu punktiem augstāka un IP laikā – par 0,5 procentu punktiem augstāka, kas nevarētu būtiski mainīt kopš 1999. gada vērojamās rentabilitātes tendences. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte no pārdošanas nesaistītiem pasūtītājiem EK (% no neto pārdošanas) | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| ROI (peļņa % no ieguldījumu uzskaites neto vērtības) | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Rentabilitāte no pārdošanas nesaistītiem pasūtītājiem EK (% no neto pārdošanas), bez iekonservēšanas | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(107)

Komisija atsevišķi aplūkoja iepriekš minēto iekonservēšanu (skatīt (49) apsvērumu) un tās ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares kopējo rentabilitāti IP laikā. Tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2002. gadā būtu bijusi par 0,8 procentu punktiem augstāka un IP laikā – par 0,5 procentu punktiem augstāka, kas nevarētu būtiski mainīt kopš 1999. gada vērojamās rentabilitātes tendences.

1999

2000

2001

2002

PI

Rentabilitāte no pārdošanas nesaistītiem pasūtītājiem EK (% no neto pārdošanas)

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

51

48

30

34

ROI (peļņa % no ieguldījumu uzskaites neto vērtības)

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Rentabilitāte no pārdošanas nesaistītiem pasūtītājiem EK (% no neto pārdošanas), bez iekonservēšanas

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

51

48

35

39

(n)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (108) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2000. gadā samazinājās par 40 %, 2001. gadā pieauga par 24 procentu punktiem, 2002. gadā tā atkal samazinājās par 12 procentu punktiem un IP laikā tā samazinājās vēl par 7 procentu punktiem. Naudas plūsma IP bija par 35 % mazāka nekā aplūkojamā perioda sākumā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(108)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2000. gadā samazinājās par 40 %, 2001. gadā pieauga par 24 procentu punktiem, 2002. gadā tā atkal samazinājās par 12 procentu punktiem un IP laikā tā samazinājās vēl par 7 procentu punktiem. Naudas plūsma IP bija par 35 % mazāka nekā aplūkojamā perioda sākumā.

1999

2000

2001

2002

PI

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (109) | Abiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, dažādas valsts un reģionālās konkurences iestādes visā pasaulē uzlikušas naudassodus par cenu un tirgu negodīgu ietekmēšanu 90-ajos gados. Papildus šīm sodanaudām abi Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, ir maksājuši dažādas maksas, kuras, no vienas puses, bijušas saistītas ar kolektīvu tiesas prāvu izskatīšanu ar pasūtītājiem un akcionāriem ASV un Kanādā, un, no otras puses, ar šo ārkārtas izdevumu segšanu. Tādējādi ir būtiski pieaugusi abu grupu parādu nasta, un ir būtiski pasliktinājies to kredītvērtējums un spēja piesaistīt kapitālu. Šīs situācijas praktiskās sekas ir tādas, ka nav iespējams atsevišķs novērtējums, kurā, aplūkojot spēju piesaistīt līdzekļus, varētu ņemt vērā tikai nozares saražotos un pārdotos līdzīgos produktus, neiedziļinoties antimonopola priekšvēsturē. Tomēr iepriekš uzskaitītos pierādījumus saistībā ar rentabilitāti, ROI un naudas plūsmu, kā arī tālāk sniegtos pierādījumus par ieguldījumiem, kuri būtiski skar līdzīga produkta nozari un attiecībā uz kuriem ir rūpīgi novērstas visas pret konkurenci vērstu darbību sekas, noteikti var uzskatīt par elementiem, kas vēl vairāk pasliktina jau pietiekami spiedīgo finanšu situāciju. |
| --- | --- |

(109)

Abiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, dažādas valsts un reģionālās konkurences iestādes visā pasaulē uzlikušas naudassodus par cenu un tirgu negodīgu ietekmēšanu 90-ajos gados. Papildus šīm sodanaudām abi Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, ir maksājuši dažādas maksas, kuras, no vienas puses, bijušas saistītas ar kolektīvu tiesas prāvu izskatīšanu ar pasūtītājiem un akcionāriem ASV un Kanādā, un, no otras puses, ar šo ārkārtas izdevumu segšanu. Tādējādi ir būtiski pieaugusi abu grupu parādu nasta, un ir būtiski pasliktinājies to kredītvērtējums un spēja piesaistīt kapitālu. Šīs situācijas praktiskās sekas ir tādas, ka nav iespējams atsevišķs novērtējums, kurā, aplūkojot spēju piesaistīt līdzekļus, varētu ņemt vērā tikai nozares saražotos un pārdotos līdzīgos produktus, neiedziļinoties antimonopola priekšvēsturē. Tomēr iepriekš uzskaitītos pierādījumus saistībā ar rentabilitāti, ROI un naudas plūsmu, kā arī tālāk sniegtos pierādījumus par ieguldījumiem, kuri būtiski skar līdzīga produkta nozari un attiecībā uz kuriem ir rūpīgi novērstas visas pret konkurenci vērstu darbību sekas, noteikti var uzskatīt par elementiem, kas vēl vairāk pasliktina jau pietiekami spiedīgo finanšu situāciju.

(o)   Ieguldījumi

| (110) | Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi attiecīgajā produktā no 1999. gada līdz IP samazinājās par aptuveni 50 %. Konkrēti, 2000. gadā tie samazinājās par 27 %, 2001. gadā tie palielinājās par 4 procentu punktiem, 2002. gadā atkal samazinājās par 18 procentu punktiem un IP laikā samazinājās vēl par 8 procentu punktiem. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (tūkst. EUR) | nav uzrādāmi (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(110)

Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi attiecīgajā produktā no 1999. gada līdz IP samazinājās par aptuveni 50 %. Konkrēti, 2000. gadā tie samazinājās par 27 %, 2001. gadā tie palielinājās par 4 procentu punktiem, 2002. gadā atkal samazinājās par 18 procentu punktiem un IP laikā samazinājās vēl par 8 procentu punktiem.

1999

2000

2001

2002

PI

Neto ieguldījumi (tūkst. EUR)

nav uzrādāmi (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

73

77

59

51

(p)   Kompensācijas starpības lielums

| (111) | Jāatzīst, ka sekas, kuras Kopienas ražošanas nozarē radījis faktiskās subsidēšanas starpības lielums, ņemot vērā no attiecīgās valsts importēto preču apjomu un cenas, ir būtiskas. |
| --- | --- |

(111)

Jāatzīst, ka sekas, kuras Kopienas ražošanas nozarē radījis faktiskās subsidēšanas starpības lielums, ņemot vērā no attiecīgās valsts importēto preču apjomu un cenas, ir būtiskas.

(q)   Atlabšana pēc iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga

| (112) | Tā kā nav informācijas par subsidēšanu, kas būtu veikta pirms šajā procedūrā novērtētā stāvokļa rašanās, šo jautājumu uzskata par nebūtisku |
| --- | --- |

(112)

Tā kā nav informācijas par subsidēšanu, kas būtu veikta pirms šajā procedūrā novērtētā stāvokļa rašanās, šo jautājumu uzskata par nebūtisku

5.   SECINĀJUMS PAR ZAUDĒJUMIEM

| (113) | No 1999. gada līdz IP attiecīgā Indijas izcelsmes produkta subsidētā importa apjoms būtiski pieauga par 76 %, un šā importa tirgus daļa Kopienā pieauga par 3,4 procentu punktiem. Aplūkojamajā periodā Indijas subsidētā importa vidējās cenas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Turklāt IP laikā attiecīgās valsts importa cenas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Svērtais vidējais cenas samazinājums IP laikā bija apmēram 6 līdz 12 %, bet atsevišķiem produkta veidiem dažos gadījumos samazinājums bija vēl lielāks. |
| --- | --- |

(113)

No 1999. gada līdz IP attiecīgā Indijas izcelsmes produkta subsidētā importa apjoms būtiski pieauga par 76 %, un šā importa tirgus daļa Kopienā pieauga par 3,4 procentu punktiem. Aplūkojamajā periodā Indijas subsidētā importa vidējās cenas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Turklāt IP laikā attiecīgās valsts importa cenas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Svērtais vidējais cenas samazinājums IP laikā bija apmēram 6 līdz 12 %, bet atsevišķiem produkta veidiem dažos gadījumos samazinājums bija vēl lielāks.

| (114) | Aplūkojamajā periodā ir konstatēta Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās. No 1999. gada līdz IP faktiski visi zaudējumu rādītāji liecina par negatīvām tendencēm: ražošanas apjoms samazinājās par 1 %, ražošanas jauda – par 9 %, pārdošanas apjoms Kopienā par 1 %, un Kopienas ražošanas nozare zaudēja 6,3 procentu punktus no savas tirgus daļas. Vienas vienības pārdošanas cena samazinājās par 8 %, turpretim vienas vienības ražošanas izmaksas pieauga par 2 %, rentabilitāte samazinājās par 66 %, šīs pašas negatīvās tendences ir vērojamas arī attiecībā uz ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu no pamatdarbības. Nodarbinātība samazinājās par 17 %, ieguldījumi – par 50 %. |
| --- | --- |

(114)

Aplūkojamajā periodā ir konstatēta Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās. No 1999. gada līdz IP faktiski visi zaudējumu rādītāji liecina par negatīvām tendencēm: ražošanas apjoms samazinājās par 1 %, ražošanas jauda – par 9 %, pārdošanas apjoms Kopienā par 1 %, un Kopienas ražošanas nozare zaudēja 6,3 procentu punktus no savas tirgus daļas. Vienas vienības pārdošanas cena samazinājās par 8 %, turpretim vienas vienības ražošanas izmaksas pieauga par 2 %, rentabilitāte samazinājās par 66 %, šīs pašas negatīvās tendences ir vērojamas arī attiecībā uz ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu no pamatdarbības. Nodarbinātība samazinājās par 17 %, ieguldījumi – par 50 %.

| (115) | Daži rādītāji liecina par acīmredzamām pozitīvām tendencēm: aplūkojamajā periodā algas ir pieaugušas par 13 %, ko var uzskatīt par normālu pieauguma tempu, un produktivitāte ir pieaugusi par 19 %. Kopā ar iepriekšminēto nodarbinātības samazinājumu šī tendence liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem nezaudēt konkurētspēju, neraugoties uz subsidēto importu no Indijas |
| --- | --- |

(115)

Daži rādītāji liecina par acīmredzamām pozitīvām tendencēm: aplūkojamajā periodā algas ir pieaugušas par 13 %, ko var uzskatīt par normālu pieauguma tempu, un produktivitāte ir pieaugusi par 19 %. Kopā ar iepriekšminēto nodarbinātības samazinājumu šī tendence liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem nezaudēt konkurētspēju, neraugoties uz subsidēto importu no Indijas

| (116) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta nozīmē.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   IEVADS

| (117) | (Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai subsidētais imports Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā apjomā, ka to var uzskatīt par būtisku kaitējumu. Tika izskatīti arī citi zināmi faktori, izņemot subsidētu importu, kas vienlaikus varētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīt kaitējumu, lai pārliecinātos, vai šo faktoru nodarītais iespējamais kaitējums nav radies subsidēta importa dēļ. |
| --- | --- |

(117)

(Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai subsidētais imports Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā apjomā, ka to var uzskatīt par būtisku kaitējumu. Tika izskatīti arī citi zināmi faktori, izņemot subsidētu importu, kas vienlaikus varētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīt kaitējumu, lai pārliecinātos, vai šo faktoru nodarītais iespējamais kaitējums nav radies subsidēta importa dēļ.

2.   SUBSIDĒTA IMPORTA SEKAS

| (118) | Subsidētā importa ievērojamais pieaugums par 76 % no 1999. gada līdz IP, un šā importa atbilstīgās Kopienas tirgus daļas pieaugums, t.i., par aptuveni 3,5 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (vidēji aptuveni no 6 līdz 12 % IP laikā) sakrita ar Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos. Tajā paša laikposmā Kopienas ražošanas nozarē samazinājās pārdošanas apjoms (- 1 %), tirgus daļa (- 6.3 procentu punkti) un rentabilitāte (- 8.7 procentu punkti). Šāda attīstība jāskata kopsakarībā ar Kopienas pieaugošo tirgu laikposmā no 1999. gada līdz IP. Turklāt subsidētās cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām minētajā laikposmā un ietekmēja tās. No tā izrietošais Kopienas ražošanas cenu samazinājums (par 8 %) laikā, kad ražošanas izmaksas pieauga teju par 2 %, izraisīja konstatēto rentabilitātes samazinājumu. Tādēļ pagaidām uzskata, ka subsidētais imports ir atstājis ievērojami negatīvu iespaidu uz Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(118)

Subsidētā importa ievērojamais pieaugums par 76 % no 1999. gada līdz IP, un šā importa atbilstīgās Kopienas tirgus daļas pieaugums, t.i., par aptuveni 3,5 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (vidēji aptuveni no 6 līdz 12 % IP laikā) sakrita ar Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos. Tajā paša laikposmā Kopienas ražošanas nozarē samazinājās pārdošanas apjoms (- 1 %), tirgus daļa (- 6.3 procentu punkti) un rentabilitāte (- 8.7 procentu punkti). Šāda attīstība jāskata kopsakarībā ar Kopienas pieaugošo tirgu laikposmā no 1999. gada līdz IP. Turklāt subsidētās cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām minētajā laikposmā un ietekmēja tās. No tā izrietošais Kopienas ražošanas cenu samazinājums (par 8 %) laikā, kad ražošanas izmaksas pieauga teju par 2 %, izraisīja konstatēto rentabilitātes samazinājumu. Tādēļ pagaidām uzskata, ka subsidētais imports ir atstājis ievērojami negatīvu iespaidu uz Kopienas ražošanas nozari.

3.   CITU FAKTORU IZRAISĪTĀS SEKAS

(a)   Pieprasījuma samazinājums, kas saistīts ar tērauda tirgus attīstības palēnināšanos

| (119) | Divas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar to, ka 2001. gadā un 2002. gada līdzīga produkta, proti, tērauda rūpniecībā, primārā pasūtītāja darbība piedzīvoja lejupslīdi. |
| --- | --- |

(119)

Divas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar to, ka 2001. gadā un 2002. gada līdzīga produkta, proti, tērauda rūpniecībā, primārā pasūtītāja darbība piedzīvoja lejupslīdi.

| (120) | Tērauda rūpniecības lejupslīde no 2001. līdz 2002. gadam ir atzīta, un attiecīgā produkta un līdzīga produkta patēriņa tendence patiešām to apliecina - tā sasniedza augstāko punktu 2000. gadā un pēc tam samazinājās 2001. un 2002. gadā. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte patiešām turpināja samazināties no 2000. gada līdz 2002. gadam. Šis arguments tomēr noteikti neattiecas uz 2000. gadu, kurā Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tērauda tirgus uzplaukuma, ko apliecina tajā gadā konstatētie pārdošanas cenas un rentabilitātes būtiskie samazinājumi. Turpretim tajā pašā gadā importa apjoms no Indijas strauji pieauga par 45 % un tā tirgus daļa palielinājās par 1,5 procentu punktiem. Tāpat ir atzīmēts, ka patēriņa līmenis no 2000. gada līdz IP posmam ievērojami pārsniedza 1999. gada līmeni. Tādējādi tērauda rūpniecības lejupslīde neatspoguļojās vispārējā pazeminātā pieprasījumā pēc attiecīgā produkta un līdzīgiem produktiem, kaut arī turpmākajos gados netika sasniegts 2000. gada augstais līmenis. Tādēļ pagaidām secina, ka pieprasījuma samazinājuma saistīšana ar tērauda tirgus lejupslīdi nesniedz pietiekamu izskaidrojumu tam, kāpēc Kopienas ražošanas nozare ir cietusi zaudējumus – tas pavisam nedaudz, ja vispār, veicināja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Sekas nebija tādas, lai mainītu provizorisko secinājumu par to, ka pastāv patiesa un būtiska cēloņsakarība starp subsidēto importu no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(120)

Tērauda rūpniecības lejupslīde no 2001. līdz 2002. gadam ir atzīta, un attiecīgā produkta un līdzīga produkta patēriņa tendence patiešām to apliecina - tā sasniedza augstāko punktu 2000. gadā un pēc tam samazinājās 2001. un 2002. gadā. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte patiešām turpināja samazināties no 2000. gada līdz 2002. gadam. Šis arguments tomēr noteikti neattiecas uz 2000. gadu, kurā Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tērauda tirgus uzplaukuma, ko apliecina tajā gadā konstatētie pārdošanas cenas un rentabilitātes būtiskie samazinājumi. Turpretim tajā pašā gadā importa apjoms no Indijas strauji pieauga par 45 % un tā tirgus daļa palielinājās par 1,5 procentu punktiem. Tāpat ir atzīmēts, ka patēriņa līmenis no 2000. gada līdz IP posmam ievērojami pārsniedza 1999. gada līmeni. Tādējādi tērauda rūpniecības lejupslīde neatspoguļojās vispārējā pazeminātā pieprasījumā pēc attiecīgā produkta un līdzīgiem produktiem, kaut arī turpmākajos gados netika sasniegts 2000. gada augstais līmenis. Tādēļ pagaidām secina, ka pieprasījuma samazinājuma saistīšana ar tērauda tirgus lejupslīdi nesniedz pietiekamu izskaidrojumu tam, kāpēc Kopienas ražošanas nozare ir cietusi zaudējumus – tas pavisam nedaudz, ja vispār, veicināja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Sekas nebija tādas, lai mainītu provizorisko secinājumu par to, ka pastāv patiesa un būtiska cēloņsakarība starp subsidēto importu no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

(b)   Konkurences apstākļu normalizēšanās pēc karteļu likvidēšanas

| (121) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir uzskatāms par Kopienas grafīta elektrodu sistēmu tirgus konkurences apstākļu normalizācijas sekām. Konkrētāk, minētās personas saista Kopienas ražošanas nozares cenu un rentabilitātes samazināšanos, sākot no 1999. gada, ar to, ka karteļa dēļ sākuma punkts bija mākslīgi paaugstināts. |
| --- | --- |

(121)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir uzskatāms par Kopienas grafīta elektrodu sistēmu tirgus konkurences apstākļu normalizācijas sekām. Konkrētāk, minētās personas saista Kopienas ražošanas nozares cenu un rentabilitātes samazināšanos, sākot no 1999. gada, ar to, ka karteļa dēļ sākuma punkts bija mākslīgi paaugstināts.

| (122) | Komisija 2001. gada 18. jūlija Lēmumā 2002/271/EK (5), konstatēja, ka abi Kopienas ražotāji, kas bija iesnieguši sūdzības, kopā ar citiem ražotājiem veidoja karteli no 1992. gada maija līdz 1998. gada martam. Šajā antisubsidēšanas procedūrā noteiktais IP attiecas uz laiku no2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam, savukārt kaitējuma tendences novērtē laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz IP beigām. Tādēļ gan IP, gan aplūkojamais laikposms attiecas uz ievērojami vēlāku laiku nekā karteļa darbības laiks. Pārbaudē arī noskaidrots, ka, neskatoties uz dažādiem esošajiem nolīgumiem un līgumiem, par lielāko daļu darījumu parasti ir noslēgts līgums uz gadu, kura laikā garantē noteiktu skaitu piegāžu par noteiktu cenu. Par līgumiem uz gadu parasti vienojas pirms līguma stāšanās spēkā – iepriekšējā gada oktobrī un novembrī. Pārbaudē konstatēja, ka no 1998. līdz 1999. gadam līgumi uz gadu bija noslēgti par 40 % darījumu, līgumi uz sešiem mēnešiem - par 35 %, un līgumi uz trim mēnešiem vai vienreizēji pasūtījumi – par aptuveni 25 %. Ilgtermiņa līgumu (piemēram, līgumi uz trim gadiem) skaits ir pieaudzis salīdzinoši nesen, taču no 1997. līdz 1998. gadam to bija pavisam maz vai nebija vispār, kas ir loģiski tirgū, kam raksturīgas augstas cenas. Līdz ar to ir konstatēts, ka faktiski gandrīz visi darījumi, par kuriem 1999. gadā ir izrakstīti un apmaksāti faktūrrēķini, kā arī attiecīgās cenas, kuras ir aplūkotas 0 un (102) apsvērumā, izriet no pārdevēju un pircēju nolīgumiem, kas noslēgti pēc tā perioda, kurā konstatēta tirgus un cenu negodīga ietekmēšana. |
| --- | --- |

(122)

Komisija 2001. gada 18. jūlija Lēmumā 2002/271/EK (5), konstatēja, ka abi Kopienas ražotāji, kas bija iesnieguši sūdzības, kopā ar citiem ražotājiem veidoja karteli no 1992. gada maija līdz 1998. gada martam. Šajā antisubsidēšanas procedūrā noteiktais IP attiecas uz laiku no2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam, savukārt kaitējuma tendences novērtē laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz IP beigām. Tādēļ gan IP, gan aplūkojamais laikposms attiecas uz ievērojami vēlāku laiku nekā karteļa darbības laiks. Pārbaudē arī noskaidrots, ka, neskatoties uz dažādiem esošajiem nolīgumiem un līgumiem, par lielāko daļu darījumu parasti ir noslēgts līgums uz gadu, kura laikā garantē noteiktu skaitu piegāžu par noteiktu cenu. Par līgumiem uz gadu parasti vienojas pirms līguma stāšanās spēkā – iepriekšējā gada oktobrī un novembrī. Pārbaudē konstatēja, ka no 1998. līdz 1999. gadam līgumi uz gadu bija noslēgti par 40 % darījumu, līgumi uz sešiem mēnešiem - par 35 %, un līgumi uz trim mēnešiem vai vienreizēji pasūtījumi – par aptuveni 25 %. Ilgtermiņa līgumu (piemēram, līgumi uz trim gadiem) skaits ir pieaudzis salīdzinoši nesen, taču no 1997. līdz 1998. gadam to bija pavisam maz vai nebija vispār, kas ir loģiski tirgū, kam raksturīgas augstas cenas. Līdz ar to ir konstatēts, ka faktiski gandrīz visi darījumi, par kuriem 1999. gadā ir izrakstīti un apmaksāti faktūrrēķini, kā arī attiecīgās cenas, kuras ir aplūkotas 0 un (102) apsvērumā, izriet no pārdevēju un pircēju nolīgumiem, kas noslēgti pēc tā perioda, kurā konstatēta tirgus un cenu negodīga ietekmēšana.

| (123) | Iepriekš minēto argumentu papildina tas, ka tās pašas ieinteresētās personas pievērsa Komisijas uzmanību liela diametra elektrodu (piemēram, ar diametru, kas lielāks par 700 mm) cenu izmaiņām - tas ir segments, par ko tiek apgalvots, ka Indijas ražotāji eksportētāji tajā nedarbojas. Pārbaudē konstatēts, ka abi Indijas ražotāji eksportētāji pilnveidoja savas tehniskās iespējas, lai ražotu šo produktu klāstu, kaut arī IP laikā viņi to neeksportēja uz Kopienu. Pārbaudē vēl konstatēja, ka no 1999. gada līdz IP vairāk samazinājās Kopienas ražošanas nozares cenas šim konkrētajam produktu klāstam nekā Kopienas ražošanas nozares vidējās cenas līdzīgam produktam kopumā. Šis produktu klāsts veido ierobežotu daļu – aptuveni 8 % - no Kopienas ražošanas nozares līdzīga produkta kopējā pārdošanas apjoma Kopienas tirgū. Šim konkrētajam tirgus segmentam ir vēl divas iezīmes. Pirmkārt, tas ir samērā jauns un augošs tirgus, kas nozīmē to, ka no 1999. gada līdz IP šis tirgus ir kļuvis aizvien konkurētspējīgāks. Otrkārt, tam ir raksturīgs ļoti neliels skaits lielu pasūtītāju, kas iepērk arī mazāka diametra elektrodus. Būtu loģiski, ka lielie pasūtītāji, kas ir virs vidējā līmeņa, izmanto savu izdevīgo pirktspēju, lai panāktu lielākas atlaides nekā “parasts”. pasūtītājs. Līdz ar to cenu attīstības tendenci šajā konkrētajā segmentā deformē pieaugošais iepriekšminēto lielo pasūtītāju pārsvars. Visbeidzot, kaut arī Indijas ražotāji IP laikā nav regulāri eksportējuši šo produktu klāstu, pārbaudē konstatēja Indijas cenu piedāvājumus šim produktu klāstam, ko Kopienas pasūtītāji izmantojuši, lai kaulētos par cenu sarunās ar Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(123)

Iepriekš minēto argumentu papildina tas, ka tās pašas ieinteresētās personas pievērsa Komisijas uzmanību liela diametra elektrodu (piemēram, ar diametru, kas lielāks par 700 mm) cenu izmaiņām - tas ir segments, par ko tiek apgalvots, ka Indijas ražotāji eksportētāji tajā nedarbojas. Pārbaudē konstatēts, ka abi Indijas ražotāji eksportētāji pilnveidoja savas tehniskās iespējas, lai ražotu šo produktu klāstu, kaut arī IP laikā viņi to neeksportēja uz Kopienu. Pārbaudē vēl konstatēja, ka no 1999. gada līdz IP vairāk samazinājās Kopienas ražošanas nozares cenas šim konkrētajam produktu klāstam nekā Kopienas ražošanas nozares vidējās cenas līdzīgam produktam kopumā. Šis produktu klāsts veido ierobežotu daļu – aptuveni 8 % - no Kopienas ražošanas nozares līdzīga produkta kopējā pārdošanas apjoma Kopienas tirgū. Šim konkrētajam tirgus segmentam ir vēl divas iezīmes. Pirmkārt, tas ir samērā jauns un augošs tirgus, kas nozīmē to, ka no 1999. gada līdz IP šis tirgus ir kļuvis aizvien konkurētspējīgāks. Otrkārt, tam ir raksturīgs ļoti neliels skaits lielu pasūtītāju, kas iepērk arī mazāka diametra elektrodus. Būtu loģiski, ka lielie pasūtītāji, kas ir virs vidējā līmeņa, izmanto savu izdevīgo pirktspēju, lai panāktu lielākas atlaides nekā “parasts”. pasūtītājs. Līdz ar to cenu attīstības tendenci šajā konkrētajā segmentā deformē pieaugošais iepriekšminēto lielo pasūtītāju pārsvars. Visbeidzot, kaut arī Indijas ražotāji IP laikā nav regulāri eksportējuši šo produktu klāstu, pārbaudē konstatēja Indijas cenu piedāvājumus šim produktu klāstam, ko Kopienas pasūtītāji izmantojuši, lai kaulētos par cenu sarunās ar Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem.

| (124) | Komisija Kopienas ražošanas nozarei pieprasīja un no tās saņēma cenu sarakstus par ilgāku laikposmu (kopš 80-to gadu vidus), kas raksturo līdzīgu produktu pārdošanu Kopienas tirgū. Šie saraksti liecina, ka 90-to gadu laikā cenas ir pakāpeniski pieaugušas un sasniegušas maksimumu 1998. gadā. No 1998. gada līdz 1999. gadam novēroja strauju cenas samazināšanos par 14 %, kas nepārprotami atspoguļo tirgus un cenu negodīgas ietekmēšanas laikposma beigas |
| --- | --- |

(124)

Komisija Kopienas ražošanas nozarei pieprasīja un no tās saņēma cenu sarakstus par ilgāku laikposmu (kopš 80-to gadu vidus), kas raksturo līdzīgu produktu pārdošanu Kopienas tirgū. Šie saraksti liecina, ka 90-to gadu laikā cenas ir pakāpeniski pieaugušas un sasniegušas maksimumu 1998. gadā. No 1998. gada līdz 1999. gadam novēroja strauju cenas samazināšanos par 14 %, kas nepārprotami atspoguļo tirgus un cenu negodīgas ietekmēšanas laikposma beigas

| (125) | Turklāt arguments par konkurences apstākļu normalizēšanos pēc karteļa likvidēšanas neizskaidro Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu no 1999. gada līdz IP, kas ir simetriski pretējs subsidētā importa tirgus daļas pieaugumam. No iepriekš minētā izriet, ka ar konkurences apstākļu normalizēšanos pēc karteļa likvidēšanas var izskaidrot vienīgi nelielu daļu no Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma, un tātad tas nav iemesls, lai mainītu pagaidu secinājumu par patiesu un būtisku cēloņsakarību starp subsidēto importu no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(125)

Turklāt arguments par konkurences apstākļu normalizēšanos pēc karteļa likvidēšanas neizskaidro Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu no 1999. gada līdz IP, kas ir simetriski pretējs subsidētā importa tirgus daļas pieaugumam. No iepriekš minētā izriet, ka ar konkurences apstākļu normalizēšanos pēc karteļa likvidēšanas var izskaidrot vienīgi nelielu daļu no Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma, un tātad tas nav iemesls, lai mainītu pagaidu secinājumu par patiesu un būtisku cēloņsakarību starp subsidēto importu no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

(c)   Citu Kopienas ražotāju darbības rezultāti

| (126) | (Citi Kopienas ražotāji, kas nepieder Kopienas ražošanas nozarei, pārbaudes laikā nesadarbojās. Tomēr jānorāda, ka viens no diviem citiem zināmiem Kopienas ražotājiem kļuva maksātnespējīgs un 2002. gada novembrī pārtrauca ražošanu (skatīt iepriekš minēto (77) apsvērumu). Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, šo divu citu ražotāju pārdošanas apjoms EK 1999. gadā pieauga no aptuveni 15 000 tonnām līdz 21 000 tonnām 2002. gadā, bet pārbaudes periodā samazinājās līdz 19 000 tonnām. Minēto ražotāju tirgus daļa palielinājās no 12,5 % 1999. gadā līdz 16,6 % 2002. gadā, bet IP laikā saruka līdz 14,4 %. Ja pārbaude būtu attiekusies uz 2003. gadu kopumā, vienīgā palikušā Kopienas ražotāja tirgus daļa būtu bijusi 9,7 %. Tā kā šie divi citi Kopienas ražotāji no 1999. gada līdz IP palielināja tirgus daļu par 1,9 procentu punktiem, tas, ka viens ražotājs kļuva maksātnespējīgs, liecina par stāvokli, kas nodara kaitējumu - kā tas ir attiecībā pret Kopienas ražošanas nozari. Tādēļ izdara pagaidu secinājumu, ka citu Kopienas ražotāju darbība pavisam nedaudz, ja vispār, ir veicinājusi kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un tās ietekme nav bijusi tāda, lai mainītu pagaidu secinājumu par patiesu un būtisku cēloņsakarību starp subsidēto importu no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(126)

(Citi Kopienas ražotāji, kas nepieder Kopienas ražošanas nozarei, pārbaudes laikā nesadarbojās. Tomēr jānorāda, ka viens no diviem citiem zināmiem Kopienas ražotājiem kļuva maksātnespējīgs un 2002. gada novembrī pārtrauca ražošanu (skatīt iepriekš minēto (77) apsvērumu). Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, šo divu citu ražotāju pārdošanas apjoms EK 1999. gadā pieauga no aptuveni 15 000 tonnām līdz 21 000 tonnām 2002. gadā, bet pārbaudes periodā samazinājās līdz 19 000 tonnām. Minēto ražotāju tirgus daļa palielinājās no 12,5 % 1999. gadā līdz 16,6 % 2002. gadā, bet IP laikā saruka līdz 14,4 %. Ja pārbaude būtu attiekusies uz 2003. gadu kopumā, vienīgā palikušā Kopienas ražotāja tirgus daļa būtu bijusi 9,7 %. Tā kā šie divi citi Kopienas ražotāji no 1999. gada līdz IP palielināja tirgus daļu par 1,9 procentu punktiem, tas, ka viens ražotājs kļuva maksātnespējīgs, liecina par stāvokli, kas nodara kaitējumu - kā tas ir attiecībā pret Kopienas ražošanas nozari. Tādēļ izdara pagaidu secinājumu, ka citu Kopienas ražotāju darbība pavisam nedaudz, ja vispār, ir veicinājusi kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un tās ietekme nav bijusi tāda, lai mainītu pagaidu secinājumu par patiesu un būtisku cēloņsakarību starp subsidēto importu no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

(d)   Imports no citām trešām valstīm

| (127) | Saskaņā ar pieejamo informāciju līdzīgu produktu importa kopējais apjoms no trešām valstīm, kas nav Indija, palielinājās par 20 % no apmēram 13 000 t 1999. gadā līdz15 000 t tonnām IP laikā, un šo valstu tirgus daļa pieauga no 10,7 % 1999. gadā līdz 11,8 % IP laikā. Šā importa vidējās svērtās CIF cenas no 1999. gada līdz IP samazinājās par 8 % - no apmēram 2 400 /t 1999. gadā līdz 2 200 /t IP laikā. Jāatzīmē, ka visā aplūkotajā laikposmā cenas importa produktiem no trešām valstīm, kas nav Indija, bija ievērojami augstākas par to produktu cenām, ko importēja no attiecīgās valsts. |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar pieejamo informāciju līdzīgu produktu importa kopējais apjoms no trešām valstīm, kas nav Indija, palielinājās par 20 % no apmēram 13 000 t 1999. gadā līdz15 000 t tonnām IP laikā, un šo valstu tirgus daļa pieauga no 10,7 % 1999. gadā līdz 11,8 % IP laikā. Šā importa vidējās svērtās CIF cenas no 1999. gada līdz IP samazinājās par 8 % - no apmēram 2 400 /t 1999. gadā līdz 2 200 /t IP laikā. Jāatzīmē, ka visā aplūkotajā laikposmā cenas importa produktiem no trešām valstīm, kas nav Indija, bija ievērojami augstākas par to produktu cenām, ko importēja no attiecīgās valsts.

| (128) | Konstatēja arī to, ka IP laikā tikai no trim valstīm, ja neskaita Indiju, importēja produktus, kuru Kopienas tirgus daļa pārsniedza 1 %, t.i., no Japānas, Polijas un ASV. Tika noskaidrots, ka i) Japānas tirgus daļa pieauga no 2,1 % 1999. gadā līdz 2,6 % IP laikā, ii) Polijas tirgus daļa palielinājās no 3,3 % 1999. gadā līdz 4,4 % IP laikā un iii) ASV tirgus daļa samazinājās no 5,3 % 1999. gadā līdz 4,7 % IP laikā. No šīm trim izcelsmes valstīm, šķiet, ka Japānas un ASV CIF importa cenas samazina Kopienas ražošanas nozares cenas, bet Polijas izcelsmes importa produktu cenas bija augstākas par Kopienas ražošanas cenām. Turklāt šo trīs valstu CIF importa cenas vienmēr ir bijušas augstākas par attiecīgās valsts cenām. Un nav pieejami pierādījumi, kas liecinātu, ka šim importam ir noteiktas subsidētas cenas. |
| --- | --- |

(128)

Konstatēja arī to, ka IP laikā tikai no trim valstīm, ja neskaita Indiju, importēja produktus, kuru Kopienas tirgus daļa pārsniedza 1 %, t.i., no Japānas, Polijas un ASV. Tika noskaidrots, ka i) Japānas tirgus daļa pieauga no 2,1 % 1999. gadā līdz 2,6 % IP laikā, ii) Polijas tirgus daļa palielinājās no 3,3 % 1999. gadā līdz 4,4 % IP laikā un iii) ASV tirgus daļa samazinājās no 5,3 % 1999. gadā līdz 4,7 % IP laikā. No šīm trim izcelsmes valstīm, šķiet, ka Japānas un ASV CIF importa cenas samazina Kopienas ražošanas nozares cenas, bet Polijas izcelsmes importa produktu cenas bija augstākas par Kopienas ražošanas cenām. Turklāt šo trīs valstu CIF importa cenas vienmēr ir bijušas augstākas par attiecīgās valsts cenām. Un nav pieejami pierādījumi, kas liecinātu, ka šim importam ir noteiktas subsidētas cenas.

| (129) | Pārbaudē ir konstatēts, ka divas ražotnes, kas ražo līdzīgu produktu Polijā un to eksportē uz Kopienu, ir meitas uzņēmumi vienam Kopienas ražotājam, kurš iesniedzis sūdzību Tādēļ visu iepriekšminēto importa apjomu no Polijas IP ieveda iepriekšminētā Kopienas ražotāja uzdevumā. Pārbaudē arī konstatēja, ka aptuveni 40 % no līdzīga produkta apjoma, kas importēts no ASV, faktiski ir importējis cits Kopienas ražotājs – sūdzības iesniedzējs, lai to pārdotu galapatēriņam Kopienā. Netika konstatēta norāde, ka atbilstīgā tālāpārdošana ir kaitējusi citiem Kopienas ražotājiem vai ka minētās importēšanas darbības ir notikušas uz Kopienas ražošanas rēķina. Abiem sūdzības iesniedzējiem Kopienas ražotājiem pieder citas ražotnes, kas ražo līdzīgu produktu citās trešās valstīs, tomēr pārbaudē noskaidrots, ka gan atsevišķi, gan kopumā šie importa apjomi niecīgi, t.i., mazāki par 1 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(129)

Pārbaudē ir konstatēts, ka divas ražotnes, kas ražo līdzīgu produktu Polijā un to eksportē uz Kopienu, ir meitas uzņēmumi vienam Kopienas ražotājam, kurš iesniedzis sūdzību Tādēļ visu iepriekšminēto importa apjomu no Polijas IP ieveda iepriekšminētā Kopienas ražotāja uzdevumā. Pārbaudē arī konstatēja, ka aptuveni 40 % no līdzīga produkta apjoma, kas importēts no ASV, faktiski ir importējis cits Kopienas ražotājs – sūdzības iesniedzējs, lai to pārdotu galapatēriņam Kopienā. Netika konstatēta norāde, ka atbilstīgā tālāpārdošana ir kaitējusi citiem Kopienas ražotājiem vai ka minētās importēšanas darbības ir notikušas uz Kopienas ražošanas rēķina. Abiem sūdzības iesniedzējiem Kopienas ražotājiem pieder citas ražotnes, kas ražo līdzīgu produktu citās trešās valstīs, tomēr pārbaudē noskaidrots, ka gan atsevišķi, gan kopumā šie importa apjomi niecīgi, t.i., mazāki par 1 % no Kopienas patēriņa.

| (130) | Abi Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību, ir lieli uzņēmumi, kas darbojas pasaules mērogā. Viņu darbības lauks ietver ne tikai Kopienu. Šie uzņēmumi ne tikai importē līdzīgu produktu ierobežotā apjomā pārdošanai galapatēriņam Kopienā, bet arī eksportē no Kopienas ievērojamu apjomu savas Kopienā saražotās produkcijas. Šo pasaules mēroga pārvadājumu pamatā ir pieaugošā tendence veikt ražotņu specializāciju atkarībā no līdzīga produkta izmēriem un kategorijas, kā rezultātā abiem Kopienas ražotājiem – sūdzības iesniedzējiem dažu izmēru un kategoriju produkti ir jāimportē no ražotnēm, kas atrodas ārpus ES, lai papildinātu Kopienas pasūtītājiem piedāvājamo produktu klāstu. |
| --- | --- |

(130)

Abi Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību, ir lieli uzņēmumi, kas darbojas pasaules mērogā. Viņu darbības lauks ietver ne tikai Kopienu. Šie uzņēmumi ne tikai importē līdzīgu produktu ierobežotā apjomā pārdošanai galapatēriņam Kopienā, bet arī eksportē no Kopienas ievērojamu apjomu savas Kopienā saražotās produkcijas. Šo pasaules mēroga pārvadājumu pamatā ir pieaugošā tendence veikt ražotņu specializāciju atkarībā no līdzīga produkta izmēriem un kategorijas, kā rezultātā abiem Kopienas ražotājiem – sūdzības iesniedzējiem dažu izmēru un kategoriju produkti ir jāimportē no ražotnēm, kas atrodas ārpus ES, lai papildinātu Kopienas pasūtītājiem piedāvājamo produktu klāstu.

| (131) | Ņemot vērā vidējās cenas, šā importa nelielo apjomu, ierobežoto tirgus daļu un iepriekšminētos apsvērumus attiecībā uz produktu klāstu, netika atrastas norādes, ka šie importa produkti no trešām valstīm, neatkarīgi no tā, vai tie ir/nav ražoti abu Kopienas ražotāju – sūdzības iesniedzēju ražotnēs, ir veicinājuši kaitējuma nodarīšanu Kopienas ražošanas nozarei, proti, saistībā ar tirgus daļu, pārdošanas apjomiem, nodarbinātību, ieguldījumiem, rentabilitāti, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(131)

Ņemot vērā vidējās cenas, šā importa nelielo apjomu, ierobežoto tirgus daļu un iepriekšminētos apsvērumus attiecībā uz produktu klāstu, netika atrastas norādes, ka šie importa produkti no trešām valstīm, neatkarīgi no tā, vai tie ir/nav ražoti abu Kopienas ražotāju – sūdzības iesniedzēju ražotnēs, ir veicinājuši kaitējuma nodarīšanu Kopienas ražošanas nozarei, proti, saistībā ar tirgus daļu, pārdošanas apjomiem, nodarbinātību, ieguldījumiem, rentabilitāti, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu.

| (132) | Tika arī apgalvots, ka šī procedūra ir diskriminējoša, jo tajā nav ņemts vērā līdzīga Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) produkta imports, par ko liecinātu salīdzinoši lielie importa apjomi no ĶTR ar KN kodu 8545 11 00. Vispirms jāuzsver, ka KN kods 8545 11 00 ietver ne tikai attiecīgo produktu un līdzīgu produktu, bet arī citas pozīcijas. Tādēļ nav ieteicams izdarīt secinājumus, pamatojoties vienīgi uz iepriekšminēto KN kodu. Īpašu uzmanību šim jautājumam tomēr pievērsa, veicot pārbaudes apmeklējumus to patērētāju uzņēmumos, kuri sadarbojas. Kaut arī vairāki patērētāji anketās bija norādījuši no ĶTR importēta līdzīga produkta apjomus, pārbaude uz vietas apliecināja, ka neviens no Ķīnā ražotajiem elektrodiem neatbilst attiecīgā produkta parametriem. Turklāt viena no abām patērētāju asociācijām rakstiskā iesniegumā skaidri norādīja, ka ĶTR neražoja līdzīgu produktu un to neeksportēja uz Kopienu laikā no 1999. gada līdz IP. Tādēļ iebildumu noraida. |
| --- | --- |

(132)

Tika arī apgalvots, ka šī procedūra ir diskriminējoša, jo tajā nav ņemts vērā līdzīga Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) produkta imports, par ko liecinātu salīdzinoši lielie importa apjomi no ĶTR ar KN kodu 8545 11 00. Vispirms jāuzsver, ka KN kods 8545 11 00 ietver ne tikai attiecīgo produktu un līdzīgu produktu, bet arī citas pozīcijas. Tādēļ nav ieteicams izdarīt secinājumus, pamatojoties vienīgi uz iepriekšminēto KN kodu. Īpašu uzmanību šim jautājumam tomēr pievērsa, veicot pārbaudes apmeklējumus to patērētāju uzņēmumos, kuri sadarbojas. Kaut arī vairāki patērētāji anketās bija norādījuši no ĶTR importēta līdzīga produkta apjomus, pārbaude uz vietas apliecināja, ka neviens no Ķīnā ražotajiem elektrodiem neatbilst attiecīgā produkta parametriem. Turklāt viena no abām patērētāju asociācijām rakstiskā iesniegumā skaidri norādīja, ka ĶTR neražoja līdzīgu produktu un to neeksportēja uz Kopienu laikā no 1999. gada līdz IP. Tādēļ iebildumu noraida.

(e)   Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultāti

| (133) | Norādot uz Kopienas ražošanas nozares eksporta cenu lielo kritumu, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka (i) tas liecina par cēloņsakarības neesamību starp subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un (ii) to varētu uzskatīt par apzinātu kaitējumu. |
| --- | --- |

(133)

Norādot uz Kopienas ražošanas nozares eksporta cenu lielo kritumu, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka (i) tas liecina par cēloņsakarības neesamību starp subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un (ii) to varētu uzskatīt par apzinātu kaitējumu.

| (134) | Kā iepriekš minēts, abi Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību, darbojas pasaules mērogā. Pārbaudē noskaidrots, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms ir apmēram par 15 % lielāks nekā tās pārdošanas apjoms Kopienā. 1999. gadā Kopienas ražošanas nozares eksporta preču pārdošanas apjoms bija 100 000 tonnas, 2000. gadā tas pieauga par 12 %, 2001. gadā - samazinājās par 20 procentu punktiem, 2002. gadā palielinājās par 2 procentu punktiem un vēl par 6 procentu punktiem – IP laikā. IP laikā eksporta preču pārdošanas apjoms ļoti līdzinājās 1999. gadā novērotajam apjomam, un tādēļ eksporta darbību nevar saistīt ar apjomradītu ietaupījumu zudumu. Pārbaudē konstatēts, ka eksporta preču pārdošanas cenas samazinājās apmēram par 14 % no 1999. gada līdz IP. Tomēr, aplūkojot šo novērojumu atsevišķi no citiem faktoriem, kam varētu būt nozīme pasaules tirgū, jāatzīst, ka tas nav saistīts ar notiekošo procedūru, jo tā skar Kopienas tirgu, nevis pasaules tirgu. Tāpat ir jānorāda, ka kaitējuma novērtējumā aplūkotā rentabilitātes tendence attiecas vienīgi uz pašas Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdošanu Kopienā. Lai gan eksporta preču pārdošanas apjomu rentabilitāte attīstījās nedaudz sliktāk nekā Kopienas pārdošanas apjomu rentabilitāte, šis fakts arī neattiecas uz esošo procedūru. Tādēļ uzskata, ka eksporta darbība nekādā veidā nevarēja veicināt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta preču pārdošanas apjoms (tonnas) | nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Vienības cena eksporta preču pārdošanā (EUR/tonna) | nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu) |
| Indekss (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(134)

Kā iepriekš minēts, abi Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību, darbojas pasaules mērogā. Pārbaudē noskaidrots, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms ir apmēram par 15 % lielāks nekā tās pārdošanas apjoms Kopienā. 1999. gadā Kopienas ražošanas nozares eksporta preču pārdošanas apjoms bija 100 000 tonnas, 2000. gadā tas pieauga par 12 %, 2001. gadā - samazinājās par 20 procentu punktiem, 2002. gadā palielinājās par 2 procentu punktiem un vēl par 6 procentu punktiem – IP laikā. IP laikā eksporta preču pārdošanas apjoms ļoti līdzinājās 1999. gadā novērotajam apjomam, un tādēļ eksporta darbību nevar saistīt ar apjomradītu ietaupījumu zudumu. Pārbaudē konstatēts, ka eksporta preču pārdošanas cenas samazinājās apmēram par 14 % no 1999. gada līdz IP. Tomēr, aplūkojot šo novērojumu atsevišķi no citiem faktoriem, kam varētu būt nozīme pasaules tirgū, jāatzīst, ka tas nav saistīts ar notiekošo procedūru, jo tā skar Kopienas tirgu, nevis pasaules tirgu. Tāpat ir jānorāda, ka kaitējuma novērtējumā aplūkotā rentabilitātes tendence attiecas vienīgi uz pašas Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdošanu Kopienā. Lai gan eksporta preču pārdošanas apjomu rentabilitāte attīstījās nedaudz sliktāk nekā Kopienas pārdošanas apjomu rentabilitāte, šis fakts arī neattiecas uz esošo procedūru. Tādēļ uzskata, ka eksporta darbība nekādā veidā nevarēja veicināt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

1999

2000

2001

2002

PI

Eksporta preču pārdošanas apjoms (tonnas)

nav uzrādāms (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Vienības cena eksporta preču pārdošanā (EUR/tonna)

nav uzrādāma (skatīt iepriekš minēto (80) apsvērumu)

Indekss (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   SECINĀJUMS PAR CĒLOŅSAKARĪBU

| (135) | Secinājumā tiek apstiprināts, ka attiecīgais subsidētais imports Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis būtisku kaitējumu, kas laikā no 1999. gadam līdz IP galvenokārt nozīmēja tirgus daļas, vienības pārdošanas cenas (par 8 %) samazināšanos, ražošanas izmaksu pieaugumu par 2 %, kā rezultātā samazinājās rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma no pamatdarbības, kā arī ieguldījumi un nodarbinātība. |
| --- | --- |

(135)

Secinājumā tiek apstiprināts, ka attiecīgais subsidētais imports Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis būtisku kaitējumu, kas laikā no 1999. gadam līdz IP galvenokārt nozīmēja tirgus daļas, vienības pārdošanas cenas (par 8 %) samazināšanos, ražošanas izmaksu pieaugumu par 2 %, kā rezultātā samazinājās rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma no pamatdarbības, kā arī ieguldījumi un nodarbinātība.

| (136) | Pieprasījuma samazināšanās saistībā ar tērauda tirgus attīstības palēnināšanos, konkurences nosacījumu normalizēšanās pēc karteļa likvidēšanas, citu Kopienas ražotāju darbība, imports no citām trešām valstīm un Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība neradīja nekādas sekas vai tās bija ļoti ierobežotas, un tāpēc nav jāmaina provizoriskais secinājums par to, ka pastāv patiesa un būtiska cēloņsakarība starp subsidēto importu no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(136)

Pieprasījuma samazināšanās saistībā ar tērauda tirgus attīstības palēnināšanos, konkurences nosacījumu normalizēšanās pēc karteļa likvidēšanas, citu Kopienas ražotāju darbība, imports no citām trešām valstīm un Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība neradīja nekādas sekas vai tās bija ļoti ierobežotas, un tāpēc nav jāmaina provizoriskais secinājums par to, ka pastāv patiesa un būtiska cēloņsakarība starp subsidēto importu no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (137) | Tādēļ pagaidām secina, ka Indijas izcelsmes subsidētais imports Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis būtisku kaitējumu šīs pamatregulas 8. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(137)

Tādēļ pagaidām secina, ka Indijas izcelsmes subsidētais imports Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis būtisku kaitējumu šīs pamatregulas 8. panta 6. punkta nozīmē.

G.   KOPIENAS INTERESES

| (138) | Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par subsidēšanu, kaitējumu un cēloņsakarību, tomēr nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu ieviešana neatbilst Kopienas interesēm. Šajā nolūkā un atbilstoši pamatregulas 31. panta 1. punktam Komisija apsvēra to, kā pasākumi varētu ietekmēt visas iesaistītās puses. |
| --- | --- |

(138)

Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par subsidēšanu, kaitējumu un cēloņsakarību, tomēr nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu ieviešana neatbilst Kopienas interesēm. Šajā nolūkā un atbilstoši pamatregulas 31. panta 1. punktam Komisija apsvēra to, kā pasākumi varētu ietekmēt visas iesaistītās puses.

1.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES

| (139) | Kopienas ražošanas nozari veido divu grupu uzņēmumi, kam kopā ir deviņas ražotnes dažādās Kopienas valstīs un 1 800 personas, kas tieši nodarbojas ar līdzīga produkta ražošanu, tirdzniecību un pārvaldību. Pēc pasākumu ieviešanas ir sagaidāms, ka Kopienas tirgū pieaugs Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas. Kopienas ražošanas nozares cenas tomēr noteikti nepalielināsies par kompensācijas nodokļa summu, jo starp Kopienas ražotājiem, attiecīgās valsts izcelsmes nesubsidēto importu un trešo valstu izcelsmes importu joprojām saglabāsies konkurence. Secinājumā ir sagaidāms, ka ražošanas un pārdošanas apjoma pieaugums, no vienas puses, un turpmākais vienības pašizmaksu kritums, no otras puses, kopā ar mērenu cenu pieaugumu ļaus Kopienas ražošanas nozarei uzlabot savu finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(139)

Kopienas ražošanas nozari veido divu grupu uzņēmumi, kam kopā ir deviņas ražotnes dažādās Kopienas valstīs un 1 800 personas, kas tieši nodarbojas ar līdzīga produkta ražošanu, tirdzniecību un pārvaldību. Pēc pasākumu ieviešanas ir sagaidāms, ka Kopienas tirgū pieaugs Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas. Kopienas ražošanas nozares cenas tomēr noteikti nepalielināsies par kompensācijas nodokļa summu, jo starp Kopienas ražotājiem, attiecīgās valsts izcelsmes nesubsidēto importu un trešo valstu izcelsmes importu joprojām saglabāsies konkurence. Secinājumā ir sagaidāms, ka ražošanas un pārdošanas apjoma pieaugums, no vienas puses, un turpmākais vienības pašizmaksu kritums, no otras puses, kopā ar mērenu cenu pieaugumu ļaus Kopienas ražošanas nozarei uzlabot savu finansiālo stāvokli.

| (140) | No otras puses, ja netiks ieviesti antisubsidēšanas pasākumi, negatīvā tendence Kopienas ražošanas nozarē varētu turpināties. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa, visticamāk, turpinās samazināties, un samazināsies arī nozares rentabilitāte. Iespējams, ka tas liks samazināt ražošanas un ieguldījumu apjomu, slēgt atsevišķas ražotnes un turpināt darba vietu skaita samazināšanu Kopienā. |
| --- | --- |

(140)

No otras puses, ja netiks ieviesti antisubsidēšanas pasākumi, negatīvā tendence Kopienas ražošanas nozarē varētu turpināties. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa, visticamāk, turpinās samazināties, un samazināsies arī nozares rentabilitāte. Iespējams, ka tas liks samazināt ražošanas un ieguldījumu apjomu, slēgt atsevišķas ražotnes un turpināt darba vietu skaita samazināšanu Kopienā.

| (141) | (Secinājumā – antisubsidēšanas pasākumu ieviešana ļaus Kopienas ražošanas nozarei atgūties no konstatētā subsidēšanas radītā kaitējuma sekām. |
| --- | --- |

(141)

(Secinājumā – antisubsidēšanas pasākumu ieviešana ļaus Kopienas ražošanas nozarei atgūties no konstatētā subsidēšanas radītā kaitējuma sekām.

2.   NESAISTĪTU IMPORTĒTĀJU / TIRGOTĀJU INTERESES KOPIENĀ

| (142) | IP laikā abi importētāji, kas sadarbojas, no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 20 % no EK attiecīgā produkta importa kopējā apjoma. No abu Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības izriet, ka Kopienas importētāji/tirgotāji (t.i., abi iepriekš minētie importētāji, kas sadarbojas, no vienas puses, un importētāji/tirgotāji, kas nesadarbojas, no otras puses) no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 40 % no EK attiecīgā produkta importa kopējā apjoma. |
| --- | --- |

(142)

IP laikā abi importētāji, kas sadarbojas, no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 20 % no EK attiecīgā produkta importa kopējā apjoma. No abu Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības izriet, ka Kopienas importētāji/tirgotāji (t.i., abi iepriekš minētie importētāji, kas sadarbojas, no vienas puses, un importētāji/tirgotāji, kas nesadarbojas, no otras puses) no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 40 % no EK attiecīgā produkta importa kopējā apjoma.

| (143) | Ja ievieš kompensācijas pasākumus, iespējams, ka var sarukt importa apjoms no attiecīgās valsts. Nevar turklāt arī izslēgt, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešana var izraisīt attiecīgā produkta cenu mērenu pieaugumu Kopienā, tādējādi ietekmējot importētāju/tirgotāju ekonomisko stāvokli. Attiecībā uz abiem importētājiem, kas sadarbojas, Indijas izcelsmes attiecīgā produkta tirdzniecība sastāda apmēram 40 % no to kopējā apgrozījuma. Attiecībā uz darbaspēku – no 10 kopā nodarbinātajām personām 4 personas ir tieši iesaistītas attiecīgā Indijas izcelsmes produkta tirdzniecībā. Attiecīgā produkta importa cenas pieauguma ietekme uz importētajiem būs atkarīga no viņu spējas pārnest šo pieaugumu uz pasūtītājiem. Attiecīgais produkts veido nelielu daļu no patērētāju kopējām izmaksām (skatīt (144) apsvērumu), kas importētājiem arī atvieglotu cenu pieaugumu pārnešanu uz patērētājiem. |
| --- | --- |

(143)

Ja ievieš kompensācijas pasākumus, iespējams, ka var sarukt importa apjoms no attiecīgās valsts. Nevar turklāt arī izslēgt, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešana var izraisīt attiecīgā produkta cenu mērenu pieaugumu Kopienā, tādējādi ietekmējot importētāju/tirgotāju ekonomisko stāvokli. Attiecībā uz abiem importētājiem, kas sadarbojas, Indijas izcelsmes attiecīgā produkta tirdzniecība sastāda apmēram 40 % no to kopējā apgrozījuma. Attiecībā uz darbaspēku – no 10 kopā nodarbinātajām personām 4 personas ir tieši iesaistītas attiecīgā Indijas izcelsmes produkta tirdzniecībā. Attiecīgā produkta importa cenas pieauguma ietekme uz importētajiem būs atkarīga no viņu spējas pārnest šo pieaugumu uz pasūtītājiem. Attiecīgais produkts veido nelielu daļu no patērētāju kopējām izmaksām (skatīt (144) apsvērumu), kas importētājiem arī atvieglotu cenu pieaugumu pārnešanu uz patērētājiem.

| (144) | Pamatojoties uz to, izdara pagaidu secinājumu, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešana, visticamāk, neatstās būtisku negatīvu ietekmi uz importētāju stāvokli Kopienā. |
| --- | --- |

(144)

Pamatojoties uz to, izdara pagaidu secinājumu, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešana, visticamāk, neatstās būtisku negatīvu ietekmi uz importētāju stāvokli Kopienā.

3.   LIETOTĀJU RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES

| (145) | Nozīmīgākā patērētāju ražošanas nozare ir elektrotērauda rūpniecība, kas patērē apmēram 80 % no kopējā EK patērētā attiecīgā produkta un līdzīga produkta apjoma. IP laikā astoņi tiešie patērētāji, kas sadarbojas, patērēja apmēram 27 % no attiecīgajā valstī ražotā attiecīgā produkta kopējā EK importa apjoma, ko tie importēja tieši no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem vai arī ar importētāju/tirgotāju starpniecību. No divu Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības izriet, ka Kopienas tiešie patērētāji (t.i., astoņi iepriekšminētie patērētāji, kas sadarbojas, no vienas puses, un patērētāji, kas nesadarbojas, no otras puses) patērē apmēram 56 % no attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importa kopējā apjoma EK. Atlikušo daļu (4 %) importēja Kopienas ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(145)

Nozīmīgākā patērētāju ražošanas nozare ir elektrotērauda rūpniecība, kas patērē apmēram 80 % no kopējā EK patērētā attiecīgā produkta un līdzīga produkta apjoma. IP laikā astoņi tiešie patērētāji, kas sadarbojas, patērēja apmēram 27 % no attiecīgajā valstī ražotā attiecīgā produkta kopējā EK importa apjoma, ko tie importēja tieši no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem vai arī ar importētāju/tirgotāju starpniecību. No divu Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības izriet, ka Kopienas tiešie patērētāji (t.i., astoņi iepriekšminētie patērētāji, kas sadarbojas, no vienas puses, un patērētāji, kas nesadarbojas, no otras puses) patērē apmēram 56 % no attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importa kopējā apjoma EK. Atlikušo daļu (4 %) importēja Kopienas ražošanas nozare.

| (146) | Patērētāji, kas sadarbojas, apgalvo, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešana nelabvēlīgi ietekmēs viņu finansiālo stāvokli tiešā veidā, jo pieaugs no Indijas ievesto patēriņa produktu cena, un arī netiešā veidā, jo, iespējams, Kopienas ražotāji palielinās cenas saviem patēriņa produktiem, ko ražojuši Kopienas ražotāji. |
| --- | --- |

(146)

Patērētāji, kas sadarbojas, apgalvo, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešana nelabvēlīgi ietekmēs viņu finansiālo stāvokli tiešā veidā, jo pieaugs no Indijas ievesto patēriņa produktu cena, un arī netiešā veidā, jo, iespējams, Kopienas ražotāji palielinās cenas saviem patēriņa produktiem, ko ražojuši Kopienas ražotāji.

| (147) | Pārbaude apliecināja, ka attiecīgā produkta un līdzīgā produkta patēriņš atbilst vidēji 1 % ražošanas kopējo izmaksu, ko sedz patērētāji, kas sadarbojas. Iespējamā ietekme, ko izmaksas atstās uz patērētajiem, ir izklāstīta turpmāk. Ja piemēro kompensācijas pasākumus, patērētāju ražošanas izmaksas var pieaugt no 0,15 % (sliktākā scenārija gadījumā, ja attiecīgā produkta un līdzīgā produkta cenas pieaug par nodokļa summu neatkarīgi no šo produktu izcelsmes) līdz 0,03 % (cenas pieaugums skar vienīgi Indijas izcelsmes patēriņa produktus). Paredzams, ka faktiskais rezultāts varētu būt pa vidu starp abiem scenārijiem turpmāk minēto iemeslu dēļ. Kopienas ražošanas nozare var paaugstināt cenas līdz noteiktam līmenim, taču, domājams, ka šī nozare izmantos arī cenu spiediena mazināšanos, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, nosakot cenas, kas spēj konkurēt ar Indijas cenām Vēl ir pieejama neizmantota jauda, un godīgu un rentablāku tirgus apstākļu atjaunošana noteikti palielinātu potenciālo piedāvājumu no visām izcelsmes valstīm, kā arī veicinātu jaunus ieguldījumus. Turklāt apmēram 15 % no EK patēriņa produktiem nodrošina citi piegādātāji (t.i., citi Kopienas ražotāji un imports no citām trešām valstīm, kas nav Indija). Tādēļ ir maz ticams, ka būs vispārējs cenu pieaugums. Visbeidzot, daļu no iepriekšminētās ļoti nelielās iespējamās ietekmes uz patērētāju ražošanas izmaksām varētu pārnest uz pakārtotajiem patērētājiem, kā rezultātā ietekme uz patērētāju peļņu būs vēl mazāka. |
| --- | --- |

(147)

Pārbaude apliecināja, ka attiecīgā produkta un līdzīgā produkta patēriņš atbilst vidēji 1 % ražošanas kopējo izmaksu, ko sedz patērētāji, kas sadarbojas. Iespējamā ietekme, ko izmaksas atstās uz patērētajiem, ir izklāstīta turpmāk. Ja piemēro kompensācijas pasākumus, patērētāju ražošanas izmaksas var pieaugt no 0,15 % (sliktākā scenārija gadījumā, ja attiecīgā produkta un līdzīgā produkta cenas pieaug par nodokļa summu neatkarīgi no šo produktu izcelsmes) līdz 0,03 % (cenas pieaugums skar vienīgi Indijas izcelsmes patēriņa produktus). Paredzams, ka faktiskais rezultāts varētu būt pa vidu starp abiem scenārijiem turpmāk minēto iemeslu dēļ. Kopienas ražošanas nozare var paaugstināt cenas līdz noteiktam līmenim, taču, domājams, ka šī nozare izmantos arī cenu spiediena mazināšanos, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, nosakot cenas, kas spēj konkurēt ar Indijas cenām Vēl ir pieejama neizmantota jauda, un godīgu un rentablāku tirgus apstākļu atjaunošana noteikti palielinātu potenciālo piedāvājumu no visām izcelsmes valstīm, kā arī veicinātu jaunus ieguldījumus. Turklāt apmēram 15 % no EK patēriņa produktiem nodrošina citi piegādātāji (t.i., citi Kopienas ražotāji un imports no citām trešām valstīm, kas nav Indija). Tādēļ ir maz ticams, ka būs vispārējs cenu pieaugums. Visbeidzot, daļu no iepriekšminētās ļoti nelielās iespējamās ietekmes uz patērētāju ražošanas izmaksām varētu pārnest uz pakārtotajiem patērētājiem, kā rezultātā ietekme uz patērētāju peļņu būs vēl mazāka.

| (148) | Patērētāji, kas sadarbojas, iebilst arī pret kompensācijas pasākumu ieviešanu, apgalvojot, ka tas radīs šķēršļus konkurētspējīga tirgus attīstībai un de facto palīdzēs atjaunot karteli, ko Komisija konstatēja 2001. gadā. |
| --- | --- |

(148)

Patērētāji, kas sadarbojas, iebilst arī pret kompensācijas pasākumu ieviešanu, apgalvojot, ka tas radīs šķēršļus konkurētspējīga tirgus attīstībai un de facto palīdzēs atjaunot karteli, ko Komisija konstatēja 2001. gadā.

| (149) | Abiem Kopienas ražotājiem, kas iesnieguši sūdzību un kas darbojās kartelī no 1992. gada maija līdz 1998. gadam martam, 2001. gadā Komisija bija piemērojusi sodanaudu. Pārbaude apstiprināja, ka abi ražotāji, kas veidoja Kopienas ražošanas nozari, ir pārtraukusi iepriekšējo cenu un tirgus negodīgas ietekmēšanas praksi, un neviens to vairs neapstrīd. Svarīgi ir atjaunot visiem vienādus konkurences apstākļus, ko bija deformējusi Indijas eksportētāju negodīgās tirdzniecības prakse. Antisubsidēšanas pasākumu mērķis nav apturēt attiecīgās valsts importu Kopienā, bet novērst deformēto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas subsidētā importa dēļ. Godīgus tirgus apstākļu atjaunošana dos labumu ne tikai Kopienas ražotājiem, bet arī citiem piegādātājiem, piemēram, tiem, no kuriem importē preces, kas nav subsidētas. Tas, ka Kopienas ražošanas nozare no 1992. gada līdz 1998. gadam darbojās kā kartelis, nav jāizmanto par iemeslu, lai nozarei liegtu tiesības uz atvieglojumiem, ko saskaņā ar pamatregulu piešķir, lai cīnītos pret negodīgas tirdzniecības praksi. |
| --- | --- |

(149)

Abiem Kopienas ražotājiem, kas iesnieguši sūdzību un kas darbojās kartelī no 1992. gada maija līdz 1998. gadam martam, 2001. gadā Komisija bija piemērojusi sodanaudu. Pārbaude apstiprināja, ka abi ražotāji, kas veidoja Kopienas ražošanas nozari, ir pārtraukusi iepriekšējo cenu un tirgus negodīgas ietekmēšanas praksi, un neviens to vairs neapstrīd. Svarīgi ir atjaunot visiem vienādus konkurences apstākļus, ko bija deformējusi Indijas eksportētāju negodīgās tirdzniecības prakse. Antisubsidēšanas pasākumu mērķis nav apturēt attiecīgās valsts importu Kopienā, bet novērst deformēto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas subsidētā importa dēļ. Godīgus tirgus apstākļu atjaunošana dos labumu ne tikai Kopienas ražotājiem, bet arī citiem piegādātājiem, piemēram, tiem, no kuriem importē preces, kas nav subsidētas. Tas, ka Kopienas ražošanas nozare no 1992. gada līdz 1998. gadam darbojās kā kartelis, nav jāizmanto par iemeslu, lai nozarei liegtu tiesības uz atvieglojumiem, ko saskaņā ar pamatregulu piešķir, lai cīnītos pret negodīgas tirdzniecības praksi.

| (150) | Ņemot vērā šos konstatējumus, pagaidām var secināt, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešana i) visticamāk, neatstās būtisku ietekmi uz patērētāju finansiālo stāvokli, un ii) visticamāk, neatstās negatīvu ietekmi uz vispārējo konkurences stāvokli Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(150)

Ņemot vērā šos konstatējumus, pagaidām var secināt, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešana i) visticamāk, neatstās būtisku ietekmi uz patērētāju finansiālo stāvokli, un ii) visticamāk, neatstās negatīvu ietekmi uz vispārējo konkurences stāvokli Kopienas tirgū.

4.   SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM

| (151) | Var cerēt, ka pasākumu ieviešanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarei būs iespēja atgūt zaudēto pārdošanas apjomu un tirgus daļu, kā arī uzlabot rentabilitāti. No otras puses, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares aizvien sliktāko stāvokli, pastāv risks, ka pasākumu neieviešanas rezultātā daži Kopienas ražotāji var slēgt ražotnes un samazināt darbaspēku. Kaut arī ir iespējamas atsevišķas negatīvas sekas - importa apjomu samazināšanās un mērens cenu pieaugums importētājiem/tirgotājiem un patērētājiem -, šo seku apmēru var samazināt, pārnesot cenu pieaugumu uz pakārtotajiem pasūtītājiem. Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidām secina, ka šajā gadījumā nav iemesla, lai neveiktu pasākumus, un ka pasākumu piemērošana nav pretrunā ar Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(151)

Var cerēt, ka pasākumu ieviešanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarei būs iespēja atgūt zaudēto pārdošanas apjomu un tirgus daļu, kā arī uzlabot rentabilitāti. No otras puses, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares aizvien sliktāko stāvokli, pastāv risks, ka pasākumu neieviešanas rezultātā daži Kopienas ražotāji var slēgt ražotnes un samazināt darbaspēku. Kaut arī ir iespējamas atsevišķas negatīvas sekas - importa apjomu samazināšanās un mērens cenu pieaugums importētājiem/tirgotājiem un patērētājiem -, šo seku apmēru var samazināt, pārnesot cenu pieaugumu uz pakārtotajiem pasūtītājiem. Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidām secina, ka šajā gadījumā nav iemesla, lai neveiktu pasākumus, un ka pasākumu piemērošana nav pretrunā ar Kopienas interesēm.

H.   PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMU PRIEKŠLIKUMS

| (152) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāveic pagaidu pasākumi, lai nepieļautu to, ka subsidētais imports nodara turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāveic pagaidu pasākumi, lai nepieļautu to, ka subsidētais imports nodara turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

1.   KAITĒJUMA NOVĒRŠANAS APJOMS

| (153) | Pagaidu kompensācijas pasākumu apjomam jābūt pietiekošam, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ko izraisījis subsidētais imports, bet tam nav jāpārsniedz konstatētā subsīdijas starpība. Aprēķinot nodokli, kas vajadzīgs, lai likvidētu subsidēšanas kaitīgās sekas, uzskata, ka jebkura veida pasākumos Kopienas ražošanas nozarei ir jādod iespēja gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko pamatoti iespējams sasniegt normālos konkurences apstākļos, t.i., ja nav subsidēta importa. |
| --- | --- |

(153)

Pagaidu kompensācijas pasākumu apjomam jābūt pietiekošam, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ko izraisījis subsidētais imports, bet tam nav jāpārsniedz konstatētā subsīdijas starpība. Aprēķinot nodokli, kas vajadzīgs, lai likvidētu subsidēšanas kaitīgās sekas, uzskata, ka jebkura veida pasākumos Kopienas ražošanas nozarei ir jādod iespēja gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko pamatoti iespējams sasniegt normālos konkurences apstākļos, t.i., ja nav subsidēta importa.

| (154) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, iepriekš tika noskaidrots, ka peļņas normu 9,4 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par atbilstošu, un Kopienas ražošanas nozare to varētu sasniegt, ja nebūtu subsidēšanas, kas rada kaitējumu. Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību, apgalvoja, ka viņiem būtu pamats cerēt uz peļņas normu 10 % līdz 15 % apmērā, ja nebūtu subsidētā importa. Pārbaudē tika noskaidrots, ka 1999. gadā Kopienas ražošanas nozare ir guvusi peļņu 12 % līdz 15 % apmērā no apgrozījuma (skatīt iepriekšminēto 0 apsvērumu), kad subsidētā importa tirgus daļa bija vismazākā. Komisija pārbaudīja, vai 1999. gada tirgus nosacījumus varēja uzskatīt tādiem, kas atspoguļo attiecīgā produkta tirgus normālos nosacījumus. Pārbaudē noteica, ka konkurences apstākļu normalizēšanās pēc cenu un tirgus negodīgas ietekmēšanas beigām ietekmēja cenas, un ka svarīgāko ražošanas izejvielu cenas būtiski pieauga no 1999. gada līdz IP. Šādos apstākļos uzskata, ka Kopienas ražošanas nozarei IP laikā nebija iespējams sasniegt rentabilitāti 12 % līdz 15 % apmērā. Visbeidzot Komisija izskatīja Vācijas, Francijas, Itālijas, Japānas un ASV centrālo banku savākto uzņēmumu bilanču statistisku pa sektoriem. Komisija uztur datu bāzi ar minēto datu kopsavilkumu. Šī pārbaude apliecināja, ka uzņēmumi, kas darbojas tuvākajā iespējamajā sektorā iepriekšminētajās industrializētajās valstīs, 2002. gadā vidēji guvuši peļņu 9,4 % apmērā pirms ārkārtas posteņu atvilkšanas. Ņemot vērā visus apstākļus un elementus, Komisija uzskata, ka 9,4 % ir peļņa, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu subsidēta importa. |
| --- | --- |

(154)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, iepriekš tika noskaidrots, ka peļņas normu 9,4 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par atbilstošu, un Kopienas ražošanas nozare to varētu sasniegt, ja nebūtu subsidēšanas, kas rada kaitējumu. Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību, apgalvoja, ka viņiem būtu pamats cerēt uz peļņas normu 10 % līdz 15 % apmērā, ja nebūtu subsidētā importa. Pārbaudē tika noskaidrots, ka 1999. gadā Kopienas ražošanas nozare ir guvusi peļņu 12 % līdz 15 % apmērā no apgrozījuma (skatīt iepriekšminēto 0 apsvērumu), kad subsidētā importa tirgus daļa bija vismazākā. Komisija pārbaudīja, vai 1999. gada tirgus nosacījumus varēja uzskatīt tādiem, kas atspoguļo attiecīgā produkta tirgus normālos nosacījumus. Pārbaudē noteica, ka konkurences apstākļu normalizēšanās pēc cenu un tirgus negodīgas ietekmēšanas beigām ietekmēja cenas, un ka svarīgāko ražošanas izejvielu cenas būtiski pieauga no 1999. gada līdz IP. Šādos apstākļos uzskata, ka Kopienas ražošanas nozarei IP laikā nebija iespējams sasniegt rentabilitāti 12 % līdz 15 % apmērā. Visbeidzot Komisija izskatīja Vācijas, Francijas, Itālijas, Japānas un ASV centrālo banku savākto uzņēmumu bilanču statistisku pa sektoriem. Komisija uztur datu bāzi ar minēto datu kopsavilkumu. Šī pārbaude apliecināja, ka uzņēmumi, kas darbojas tuvākajā iespējamajā sektorā iepriekšminētajās industrializētajās valstīs, 2002. gadā vidēji guvuši peļņu 9,4 % apmērā pirms ārkārtas posteņu atvilkšanas. Ņemot vērā visus apstākļus un elementus, Komisija uzskata, ka 9,4 % ir peļņa, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu subsidēta importa.

| (155) | Vajadzīgo cenu palielinājumu noteica atsevišķiem darījumiem, salīdzinot cenu samazinājuma aprēķināšanā noteikto vidējo svērto importa cenu ar cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta līdzīgam produktam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada zaudējumus, noteica, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekšminēto peļņas normu. Pēc tam šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(155)

Vajadzīgo cenu palielinājumu noteica atsevišķiem darījumiem, salīdzinot cenu samazinājuma aprēķināšanā noteikto vidējo svērto importa cenu ar cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta līdzīgam produktam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada zaudējumus, noteica, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekšminēto peļņas normu. Pēc tam šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības.

| (156) | Veicot iepriekšminēto cenu salīdzināšanu, konstatēja šādu kaitējuma apmēru:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite Limited (HEG) | 12,8 % |

(156)

Veicot iepriekšminēto cenu salīdzināšanu, konstatēja šādu kaitējuma apmēru:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite Limited (HEG)

12,8 %

2.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (157) | Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskata, ka pagaidu kompensācijas nodoklis ir jānosaka konstatētās subsīdijas starpības apjomā, bet tam nav jāpārsniedz kaitējuma apmērs, kas iepriekš aprēķināts saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskata, ka pagaidu kompensācijas nodoklis ir jānosaka konstatētās subsīdijas starpības apjomā, bet tam nav jāpārsniedz kaitējuma apmērs, kas iepriekš aprēķināts saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu.

3.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (158) | Pareizas izpildes labad jānosaka laikposms, kurā ieinteresētās personas, kas paziņoja par sevi procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi šajā regulā par nodokļu uzlikšanu ir provizoriski un tos var izskatīt atkārtoti, lai noteiktu galīgo nodokli. |
| --- | --- |

(158)

Pareizas izpildes labad jānosaka laikposms, kurā ieinteresētās personas, kas paziņoja par sevi procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi šajā regulā par nodokļu uzlikšanu ir provizoriski un tos var izskatīt atkārtoti, lai noteiktu galīgo nodokli.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka pagaidu kompensācijas nodokli importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ.m, vai mazāk, ar KN koduex 8545 11 00 (TARIC kods 8545110010), un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem ar KN kodu ex 8545 90 90 (TARIC kods 8545909010), ), neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi.

2.   Produktiem, ko Indijā ražojuši turpmāk minētie uzņēmumi, ir noteikts šāds pagaidu kompensācijas nodokļa apjoms, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksāšanas:

| Uzņēmējsabiedrība | Pagaidu nodoklis | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 14,6 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 12,8 % | A531 |
| Pārējie | 14,6 % | A999 |

Uzņēmējsabiedrība

Pagaidu nodoklis

TARIC papildkods

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

14,6 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

12,8 %

A531

Pārējie

14,6 %

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

4.   Par iepriekšminētā produkta laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu nodokļa summu.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 384/96 30. pantu, ieinteresētās personas var pieprasīt, lai atklātībai tiktu nodoti svarīgākie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata ir pieņemta šī regula, kā arī rakstiski sniegt savu viedokli un no Komisijas pieprasīt uzklausīšanu 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97 31. panta 4. punktu, attiecīgās personas var iesniegt komentārus par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās stāšanās spēkā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. maijā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.

2

(3)  OV C 197, 21.8.2003., 5. lpp.

3

(4)  OV C 197, 21.8.2003., 2. lpp.

4

(5)  OV L 100, 16.4.2002., 1. lpp.

5

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/61

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1009/2004

(2004. gada 19. maijs),

ar kuru dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam piemēro pagaidu antidempinga nodokli

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (2), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā ir šādi apsvērumi.

A.   PROCEDŪRA

1.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

| (1) | 2003. gada 21. augustā Komisija “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī” (3) publicēja paziņojumu par antidempinga procedūras uzsākšanu (“paziņojums par procedūras uzsākšanu”) attiecībā uz dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 21. augustā Komisija “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī” (3) publicēja paziņojumu par antidempinga procedūras uzsākšanu (“paziņojums par procedūras uzsākšanu”) attiecībā uz dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu Kopienā.

| (2) | Procedūra tika uzsākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2003. gada jūlijā iesniedza Eiropas Ogļu un grafīta asociācija (ECGA) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šai gadījumā vairāk nekā 50 % Kopienas grafīta elektrodu sistēmu ražotāju. Sūdzībā bija pierādījumi par minēto produktu dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai uzsāktu antidempinga procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika uzsākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2003. gada jūlijā iesniedza Eiropas Ogļu un grafīta asociācija (ECGA) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šai gadījumā vairāk nekā 50 % Kopienas grafīta elektrodu sistēmu ražotāju. Sūdzībā bija pierādījumi par minēto produktu dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai uzsāktu antidempinga procedūru.

| (3) | To, ka ir uzsākta paralēla antisubsidēšanas procedūra par tādu pašu Indijas izcelsmes produktu importu, darīja zināmu ar paziņojumu “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī” (4) tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(3)

To, ka ir uzsākta paralēla antisubsidēšanas procedūra par tādu pašu Indijas izcelsmes produktu importu, darīja zināmu ar paziņojumu “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī” (4) tajā pašā dienā.

| (4) | Komisija oficiāli paziņoja par procedūras sākšanu sūdzības iesniedzējam un citiem zināmajiem Kopienas ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem un piegādātājiem, kā arī visiem Indijas pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija oficiāli paziņoja par procedūras sākšanu sūdzības iesniedzējam un citiem zināmajiem Kopienas ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem un piegādātājiem, kā arī visiem Indijas pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (5) | Divi Indijas ražotāji eksportētāji un Indijas valdība (“GOI”), kā arī Kopienas ražotāji, lietotāji un importētāji/tirgotāji rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Visām pusēm, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika dota iespēja būt uzklausītām. |
| --- | --- |

(5)

Divi Indijas ražotāji eksportētāji un Indijas valdība (“GOI”), kā arī Kopienas ražotāji, lietotāji un importētāji/tirgotāji rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Visām pusēm, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika dota iespēja būt uzklausītām.

2.   PARAUGA ATLASE

| (6) | Ņemot vērā lielo nesaistīto importētāju skaitu Kopienā, uz pamatregulas 17. panta pamata tika uzskatīts par nepieciešamu noskaidrot, vai ir jāizmanto parauga atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai parauga atlase patiešām ir nepieciešama, un attiecīgi vajadzības gadījumā atlasīt paraugu, visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu tika lūgts pieteikties divas nedēļas pēc procedūras uzsākšanas, kā arī nodrošināt Komisiju ar informācijas paziņojumā prasīto informāciju par periodu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 3. martam. Tikai divi nesaistītie importētāji piekrita, ka viņus iekļaus paraugā, un attiecīgajā termiņā sniedza prasīto informāciju. Tāpēc parauga atlase šai procedūrā netika atzīta par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā lielo nesaistīto importētāju skaitu Kopienā, uz pamatregulas 17. panta pamata tika uzskatīts par nepieciešamu noskaidrot, vai ir jāizmanto parauga atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai parauga atlase patiešām ir nepieciešama, un attiecīgi vajadzības gadījumā atlasīt paraugu, visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu tika lūgts pieteikties divas nedēļas pēc procedūras uzsākšanas, kā arī nodrošināt Komisiju ar informācijas paziņojumā prasīto informāciju par periodu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 3. martam. Tikai divi nesaistītie importētāji piekrita, ka viņus iekļaus paraugā, un attiecīgajā termiņā sniedza prasīto informāciju. Tāpēc parauga atlase šai procedūrā netika atzīta par vajadzīgu.

3.   ANKETAS

| (7) | Komisija izsūtīja aptaujas anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām, abiem nesaistītajiem importētājiem un visām pārējām uzņēmējsabiedrībām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija izsūtīja aptaujas anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām, abiem nesaistītajiem importētājiem un visām pārējām uzņēmējsabiedrībām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (8) | Pienāca atbildes no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, no diviem sūdzības iesniedzējiem Kopienas ražotājiem, no astoņām lietotāju uzņēmējsabiedrībām un iepriekš minētajiem abiem nesaistītajiem importētājiem. Viena lietotāju uzņēmējsabiedrība turklāt iesniedza rakstisku iesniegumu, kurā bija noteikta kvantitatīva informācija, un divas lietotāju asociācijas iesniedza Komisijai rakstiskus iesniegumus. |
| --- | --- |

(8)

Pienāca atbildes no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, no diviem sūdzības iesniedzējiem Kopienas ražotājiem, no astoņām lietotāju uzņēmējsabiedrībām un iepriekš minētajiem abiem nesaistītajiem importētājiem. Viena lietotāju uzņēmējsabiedrība turklāt iesniedza rakstisku iesniegumu, kurā bija noteikta kvantitatīva informācija, un divas lietotāju asociācijas iesniedza Komisijai rakstiskus iesniegumus.

| (9) | Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes tika veiktas šādu uzņēmējsabiedrību telpās: | Kopienas ražotāji:







  — | SGL Carbon GmbH, Vīzbādene un Meitingena, Vācija; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes tika veiktas šādu uzņēmējsabiedrību telpās:

Kopienas ražotāji:

—

SGL Carbon GmbH, Vīzbādene un Meitingena, Vācija;

| — | SGL Carbon SA, Lakorunja, Spānija; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, Lakorunja, Spānija;

| — | UCAR SNC, Notrdama de Briansona, Francija, un ar to saistīta uzņēmējsabiedrība UCAR SA, Etuā, Šveice; |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notrdama de Briansona, Francija, un ar to saistīta uzņēmējsabiedrība UCAR SA, Etuā, Šveice;

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Spānija; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Spānija;

| — | Graftech SpA, Kazerta, Itālija. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Kazerta, Itālija.

| | Nesaistītie importētāji Kopienā:







  — | Promidesa SA, Madride, Spānija; |
| --- | --- | --- |

Nesaistītie importētāji Kopienā:

—

Promidesa SA, Madride, Spānija;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlīne, Vācija. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlīne, Vācija.

| | Lietotāji:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburga, Vācija; |
| --- | --- | --- |

Lietotāji:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburga, Vācija;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefelda, Vācija; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefelda, Vācija;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingena, Vācija; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingena, Vācija;

| — | Ferriere Nord, Osopa, Itālija. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osopa, Itālija.

| | Ražotāji eksportētāji Indijā:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kolkata un Nasika; |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Indijā:

—

Graphite India Limited (GIL), Kolkata un Nasika;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bopala. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bopala.

| (10) | Pārbaude attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra periodu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (še turpmāk “pārbaudes periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude notika periodā no 1999. gada 1. janvāra līdz IP beigām (še turpmāk “pārskata periods”). |
| --- | --- |

(10)

Pārbaude attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra periodu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (še turpmāk “pārbaudes periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude notika periodā no 1999. gada 1. janvāra līdz IP beigām (še turpmāk “pārskata periods”).

B.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGI PRODUKTI

1.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS

| (11) | Attiecīgais produkts ir grafīta elektrodi un/vai savienotāji, ko lieto šādiem elektrodiem, neatkarīgi no tā, vai tie importēti kopā vai atsevišķi. Grafīta elektrods ir keramikas veidnē atlieti vai presēti grafīta stieņi. Šā cilindriskā stieņa abos galos ir iestrādātas vītņotas “ligzdas”, lai varētu savienot divus elektrodus un izveidot statni. Savienotājdaļa arī ir no grafīta, un to lieto abu ligzdu savienošanai. Šo daļu sauc par “savienotāju”. Gan grafīta elektrods, gan savienotājs parasti tiek piegādāts komplektā kā“grafīta elektrodu sistēma”. |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgais produkts ir grafīta elektrodi un/vai savienotāji, ko lieto šādiem elektrodiem, neatkarīgi no tā, vai tie importēti kopā vai atsevišķi. Grafīta elektrods ir keramikas veidnē atlieti vai presēti grafīta stieņi. Šā cilindriskā stieņa abos galos ir iestrādātas vītņotas “ligzdas”, lai varētu savienot divus elektrodus un izveidot statni. Savienotājdaļa arī ir no grafīta, un to lieto abu ligzdu savienošanai. Šo daļu sauc par “savienotāju”. Gan grafīta elektrods, gan savienotājs parasti tiek piegādāts komplektā kā“grafīta elektrodu sistēma”.

| (12) | Grafīta elektrodus un to savienotājus ražo, lietojot naftas koksu, kas ir naftas rūpniecības blakusprodukts, kā arī akmeņogļu darvas piķi. Ražošana notiek sešos posmos; respektīvi, liešana, karsēšana, impregnēšana, atkārtota karsēšana, grafitizācija un mehāniskā apstrāde. Grafitizācijas posma laikā produktu elektriski uzkarsē līdz temperatūrai, kas pārsniedz 3 000 °C un tas fiziski tiek pārvērsts grafītā, kas ir oglekļa kristāliskā forma tas ir unikāls materiāls ar zemu elektrisko vadītspēju, bet augstu karstuma vadītspēju, tas ir izturīgs un efektīvs augstas temperatūras apstākļos, tāpēc to var lietot elektriskajās loka krāsnīs. Grafīta elektrodu sistēmas apstrādes laiks ir apmēram divi mēneši. Grafīta elektrodu sistēmu nevar aizstāt ar citiem produktiem. |
| --- | --- |

(12)

Grafīta elektrodus un to savienotājus ražo, lietojot naftas koksu, kas ir naftas rūpniecības blakusprodukts, kā arī akmeņogļu darvas piķi. Ražošana notiek sešos posmos; respektīvi, liešana, karsēšana, impregnēšana, atkārtota karsēšana, grafitizācija un mehāniskā apstrāde. Grafitizācijas posma laikā produktu elektriski uzkarsē līdz temperatūrai, kas pārsniedz 3 000 °C un tas fiziski tiek pārvērsts grafītā, kas ir oglekļa kristāliskā forma tas ir unikāls materiāls ar zemu elektrisko vadītspēju, bet augstu karstuma vadītspēju, tas ir izturīgs un efektīvs augstas temperatūras apstākļos, tāpēc to var lietot elektriskajās loka krāsnīs. Grafīta elektrodu sistēmas apstrādes laiks ir apmēram divi mēneši. Grafīta elektrodu sistēmu nevar aizstāt ar citiem produktiem.

| (13) | Grafīta elektrodu sistēmas lieto tērauda ražotāji, izmantojot tās elektriskajās loka krāsnīs, kuras sauc arī par “mini dzirnavām”, respektīvi, tās lieto kā strāvu nesošos vadītājus, lai, pārstrādājot metāllūžņus, ražotu tēraudu. Šī pārbaude attiecas tikai uz tiem grafīta elektrodiem un to savienotājiem, kuru blīvums ne mazāks par 1,65 g/cm3 un kuru pretestība ir ne lielāka par 6.0  μΩ. Grafīta elektrodu sistēmas, kuras atbilst šiem tehniskajiem parametriem, var izmantot lieljaudas enerģijas padevē. |
| --- | --- |

(13)

Grafīta elektrodu sistēmas lieto tērauda ražotāji, izmantojot tās elektriskajās loka krāsnīs, kuras sauc arī par “mini dzirnavām”, respektīvi, tās lieto kā strāvu nesošos vadītājus, lai, pārstrādājot metāllūžņus, ražotu tēraudu. Šī pārbaude attiecas tikai uz tiem grafīta elektrodiem un to savienotājiem, kuru blīvums ne mazāks par 1,65 g/cm3 un kuru pretestība ir ne lielāka par 6.0  μΩ. Grafīta elektrodu sistēmas, kuras atbilst šiem tehniskajiem parametriem, var izmantot lieljaudas enerģijas padevē.

| (14) | Viens Indijas eksportētājs paziņoja, ka dažos gadījumos viņš, ražojot attiecīgo produktu, nav izmantojis t.s. premium needle coke, respektīvi, augstākās kvalitātes naftas koksu, kuru saskaņā ar šīs uzņēmējsabiedrības izteikumiem sūdzības iesniedzēji uzskata par sastāvdaļu, kas obligāti vajadzīga, lai izgatavotu šo produktu saskaņā ar iepriekš sniegto (11) līdz (13) apsvērumu specifikācijām. Tāpēc eksportētājs apgalvoja, ka grafīta elektrodi un to savienojumi, kas izgatavoti, neizmantojot premium needle coke, nebūtu jāpārbauda. Grafīta elektrodu sistēmu ražošanā patiešām var izmantot dažādas kvalitātes naftas koksu. Tomēr galaprodukta definīciju nosaka nevis lietotās izejvielas, bet gan tā fizikālās un tehniskās pamatiezīmes un tā paredzētais lietojums. Ja grafīta elektrodi un to savienotāji, kas ir izgatavoti Indijā un importēti Kopienā, atbilst produkta definīcijā sniegtajām fizikālajām un tehniskajām pamatiezīmēm, tos uzskata par attiecīgo produktu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(14)

Viens Indijas eksportētājs paziņoja, ka dažos gadījumos viņš, ražojot attiecīgo produktu, nav izmantojis t.s. premium needle coke, respektīvi, augstākās kvalitātes naftas koksu, kuru saskaņā ar šīs uzņēmējsabiedrības izteikumiem sūdzības iesniedzēji uzskata par sastāvdaļu, kas obligāti vajadzīga, lai izgatavotu šo produktu saskaņā ar iepriekš sniegto (11) līdz (13) apsvērumu specifikācijām. Tāpēc eksportētājs apgalvoja, ka grafīta elektrodi un to savienojumi, kas izgatavoti, neizmantojot premium needle coke, nebūtu jāpārbauda. Grafīta elektrodu sistēmu ražošanā patiešām var izmantot dažādas kvalitātes naftas koksu. Tomēr galaprodukta definīciju nosaka nevis lietotās izejvielas, bet gan tā fizikālās un tehniskās pamatiezīmes un tā paredzētais lietojums. Ja grafīta elektrodi un to savienotāji, kas ir izgatavoti Indijā un importēti Kopienā, atbilst produkta definīcijā sniegtajām fizikālajām un tehniskajām pamatiezīmēm, tos uzskata par attiecīgo produktu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.

2.   LĪDZĪGI PRODUKTI

| (15) | Tika konstatēts, ka produktam, ko no Indijas eksportē uz Kopienu, produktam, ko ražo un pārdod turpat uz vietas Indijā, kā arī produktam, kuru Kopienas ražotāji izgatavo un pārdod Kopienā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatiezīmes, kā arī tāds pats lietojums, tāpēc tos uzskata par šāda veida produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Tika konstatēts, ka produktam, ko no Indijas eksportē uz Kopienu, produktam, ko ražo un pārdod turpat uz vietas Indijā, kā arī produktam, kuru Kopienas ražotāji izgatavo un pārdod Kopienā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatiezīmes, kā arī tāds pats lietojums, tāpēc tos uzskata par šāda veida produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   NORMĀLVĒRTĪBA

| (16) | Attiecībā uz parastās vērtības noteikšanu, vispirms par katru ražotāju eksportētāju Komisija noteica, vai viņam ir reprezentatīvs šāda veida produkta pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū, salīdzinot ar eksporta pārdošanas kopapjomu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu preču pārdošanas kopapjomu vietējā tirgū uzskatīja par reprezentatīvu tad, ja katra ražotāja eksportētāja pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū bija vismaz 5 % no viņa eksporta preču pārdošanas kopapjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz parastās vērtības noteikšanu, vispirms par katru ražotāju eksportētāju Komisija noteica, vai viņam ir reprezentatīvs šāda veida produkta pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū, salīdzinot ar eksporta pārdošanas kopapjomu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu preču pārdošanas kopapjomu vietējā tirgū uzskatīja par reprezentatīvu tad, ja katra ražotāja eksportētāja pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū bija vismaz 5 % no viņa eksporta preču pārdošanas kopapjoma Kopienā.

| (17) | Pēc tam Komisija identificēja tos grafīta elektrodu tipus, ko uzņēmējsabiedrības ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu vietējā tirgū pārdeva vietējā tirgū un kas bija identisks vai tieši salīdzināms ar to tipu pārdošanas apjomu, kurus pārdeva eksportam uz Kopienu. Nosakot grafīta elektrodu produkta tipus, ņēma vērā šādus elementus: i) vai elektrodus pārdeva kopā ar savienotājiem; ii) to diametru; iii) to garumu. Atsevišķi pārdoto savienotājiem produkta tipus definēja pēc to diametra un garuma. |
| --- | --- |

(17)

Pēc tam Komisija identificēja tos grafīta elektrodu tipus, ko uzņēmējsabiedrības ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu vietējā tirgū pārdeva vietējā tirgū un kas bija identisks vai tieši salīdzināms ar to tipu pārdošanas apjomu, kurus pārdeva eksportam uz Kopienu. Nosakot grafīta elektrodu produkta tipus, ņēma vērā šādus elementus: i) vai elektrodus pārdeva kopā ar savienotājiem; ii) to diametru; iii) to garumu. Atsevišķi pārdoto savienotājiem produkta tipus definēja pēc to diametra un garuma.

| (18) | Tad tika noteikts, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojas, pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs attiecība uz katru produkta tipu, t.i., vai katra produkta tipa pārdošanas apjoms vietējā tirgū atbilda vismaz 5 % no katra produkta tipa tirdzniecības apjoma Kopienā. Tad noteica, vai attiecīgā produkta tipa pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir panākts parastajā tirdzniecības gaitā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(18)

Tad tika noteikts, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojas, pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs attiecība uz katru produkta tipu, t.i., vai katra produkta tipa pārdošanas apjoms vietējā tirgū atbilda vismaz 5 % no katra produkta tipa tirdzniecības apjoma Kopienā. Tad noteica, vai attiecīgā produkta tipa pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir panākts parastajā tirdzniecības gaitā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

| (19) | Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai katra produkta tipa reprezentatīvo pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts kā parastas tirdzniecības darbības, proti, nosakot ar nesaistītiem pasūtītājiem veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru. Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem tika konstatēts, ka visos gadījumos, kad kāda konkrēta tipa produkta pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija pietiekami augsts, vairāk nekā 80 apjoma % vietējā tirgū tika pārdoti ar peļņu, un vidējā svērtā pārdošanas cena šim tipam bijusi lielāka par vidējo svērto ražošanas vienības pašizmaksu. Līdz ar to šiem produkta tipiem normālvērtība balstījās uz faktisko pārdošanas cenu vietējā tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenām no visa pārdošanas apjoma vietējā tirgū, kas veikts IP laikā. |
| --- | --- |

(19)

Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai katra produkta tipa reprezentatīvo pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts kā parastas tirdzniecības darbības, proti, nosakot ar nesaistītiem pasūtītājiem veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru. Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem tika konstatēts, ka visos gadījumos, kad kāda konkrēta tipa produkta pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija pietiekami augsts, vairāk nekā 80 apjoma % vietējā tirgū tika pārdoti ar peļņu, un vidējā svērtā pārdošanas cena šim tipam bijusi lielāka par vidējo svērto ražošanas vienības pašizmaksu. Līdz ar to šiem produkta tipiem normālvērtība balstījās uz faktisko pārdošanas cenu vietējā tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenām no visa pārdošanas apjoma vietējā tirgū, kas veikts IP laikā.

| (20) | Atlikušajiem produkta tipiem, kuru pārdošanas apjoms nebija reprezentatīvs, Komisija normālvērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Normālvērtību noteica, pieskaitot eksportēto tipu ražošanas izdevumiem, ko vajadzības gadījumā pielāgoja, samērīgu procentuālo attiecību par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem (“SG&A”) un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par šāda veida produkta ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības gaitā, ko veic šis ražotājs eksportētājs, kuru pārbauda saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu. |
| --- | --- |

(20)

Atlikušajiem produkta tipiem, kuru pārdošanas apjoms nebija reprezentatīvs, Komisija normālvērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Normālvērtību noteica, pieskaitot eksportēto tipu ražošanas izdevumiem, ko vajadzības gadījumā pielāgoja, samērīgu procentuālo attiecību par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem (“SG&A”) un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par šāda veida produkta ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības gaitā, ko veic šis ražotājs eksportētājs, kuru pārbauda saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu.

2.   EKSPORTA CENA

| (21) | Pārbaudē atklājās, ka abi Indijas ražotāji, kas sadarbojas, savas eksportētās preces pārdeva vienīgi nesaistītiem pasūtītājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(21)

Pārbaudē atklājās, ka abi Indijas ražotāji, kas sadarbojas, savas eksportētās preces pārdeva vienīgi nesaistītiem pasūtītājiem Kopienā.

| (22) | Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksājamām cenām. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksājamām cenām.

3.   SALĪDZINĀJUMS

| (23) | Normālvērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu parastās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(23)

Normālvērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu parastās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.

| (24) | Tāpēc vajadzības gadījumā tika piešķirtas attiecīgas pielaides atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumos un apdrošināšanas maksās, apstrādē, iekraušanas un papildu izmaksās, kredīta izmaksās, komisijas naudās un atlaidēs, ja bija apliecinoši pārbaudīti dokumenti. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc vajadzības gadījumā tika piešķirtas attiecīgas pielaides atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumos un apdrošināšanas maksās, apstrādē, iekraušanas un papildu izmaksās, kredīta izmaksās, komisijas naudās un atlaidēs, ja bija apliecinoši pārbaudīti dokumenti.

| (25) | Abas uzņēmējsabiedrības pieprasīja nodokļu atmaksas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties ar apgalvojumu, ka importa maksājumi par šāda veida produktiem kurus paredzēts patērēt ekportētājvalstī, jau esot veikti, bet kurus kompensējot vai no kuriem atbrīvojot, ja produktu pārdod eksportam uz Kopienu. Šai sakarā uzņēmējsabiedrības pēc eksportēšanas izmantoja Nodokļu tiesību reģistra grāmatas (“DEPB”) shēmu. Šai ziņā pārbaudē atklājās, ka nav iespējams konstatēt tiešu saikni starp kredītiem, ko GOI piešķīrusi ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar DEPB shēmu, un pirktajiem izejmateriāliem, jo kredītus bija iespējams izmantot arī par importējamām precēm maksājamo nodokļu nomaksai, izņemot par pamatlīdzekļu precēm un precēm, uz kurām attiecas importa ierobežojumi vai aizliegumi. Kredītus turklāt varēja pārdot vietējā tirgū vai izmantot jebkādā citādā veidā, un nepastāvēja nekāds ierobežojums, kas liktu tos lietot to izejvielu iegādei, kuras iekļauj eksportētajā produktā. Šo iemeslu dēļ prasījumus noraidīja. |
| --- | --- |

(25)

Abas uzņēmējsabiedrības pieprasīja nodokļu atmaksas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties ar apgalvojumu, ka importa maksājumi par šāda veida produktiem kurus paredzēts patērēt ekportētājvalstī, jau esot veikti, bet kurus kompensējot vai no kuriem atbrīvojot, ja produktu pārdod eksportam uz Kopienu. Šai sakarā uzņēmējsabiedrības pēc eksportēšanas izmantoja Nodokļu tiesību reģistra grāmatas (“DEPB”) shēmu. Šai ziņā pārbaudē atklājās, ka nav iespējams konstatēt tiešu saikni starp kredītiem, ko GOI piešķīrusi ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar DEPB shēmu, un pirktajiem izejmateriāliem, jo kredītus bija iespējams izmantot arī par importējamām precēm maksājamo nodokļu nomaksai, izņemot par pamatlīdzekļu precēm un precēm, uz kurām attiecas importa ierobežojumi vai aizliegumi. Kredītus turklāt varēja pārdot vietējā tirgū vai izmantot jebkādā citādā veidā, un nepastāvēja nekāds ierobežojums, kas liktu tos lietot to izejvielu iegādei, kuras iekļauj eksportētajā produktā. Šo iemeslu dēļ prasījumus noraidīja.

| (26) | Abas uzņēmējsabiedrības papildus prasīja tās pašas korekcijas atbilstīgi 2. panta 10. punkta k) apakšpunktam. Tomēr tā kā šīs uzņēmējsabiedrības nespēja pierādīt, ka DEPB pēc eksportēšanas ietekmē cenu salīdzināmību un ka pasūtītājiem iepriekš minētās shēmas atvieglojumu dēļ regulāri jāmaksā dažādas cenas vietējā tirgū, korekcijas nevarēja izdarīt. |
| --- | --- |

(26)

Abas uzņēmējsabiedrības papildus prasīja tās pašas korekcijas atbilstīgi 2. panta 10. punkta k) apakšpunktam. Tomēr tā kā šīs uzņēmējsabiedrības nespēja pierādīt, ka DEPB pēc eksportēšanas ietekmē cenu salīdzināmību un ka pasūtītājiem iepriekš minētās shēmas atvieglojumu dēļ regulāri jāmaksā dažādas cenas vietējā tirgū, korekcijas nevarēja izdarīt.

| (27) | Abas uzņēmējsabiedrības pieprasīja veikt korekcijas par tirdzniecības līmeņa atšķirībām. Tā kā abas uzņēmējsabiedrības pārdeva produktus tikai tiešajiem lietotājiem vietējā tirgū, bet Kopienā tās pārdeva produktus gan tiešajiem lietotājiem, gan tirgotājiem, tās pieprasīja īpašas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) daļu. Viena uzņēmējsabiedrība pamatoja savu prasījumu ar apstākli, ka tās pārdošanas cenas izplatītājiem Kopienā bija zemākas nekā cenas tiešajiem lietotājiem, kas varētu attaisnot īpašas korekcijas. Šai ziņā tika konstatēts, ka uzņēmējsabiedrība nespēj pierādīt, ka ir pildījusi dažādas funkcijas dažādās pasūtītāju kategorijās. Turklāt tika konstatēts, ka cenas, kuras piemēroja izplatītājiem, salīdzinājumā ar cenām tiešajiem lietotājiem ne vienmēr bija zemākas. Tāpēc šīs korekcijas nevarēja izdarīt. |
| --- | --- |

(27)

Abas uzņēmējsabiedrības pieprasīja veikt korekcijas par tirdzniecības līmeņa atšķirībām. Tā kā abas uzņēmējsabiedrības pārdeva produktus tikai tiešajiem lietotājiem vietējā tirgū, bet Kopienā tās pārdeva produktus gan tiešajiem lietotājiem, gan tirgotājiem, tās pieprasīja īpašas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) daļu. Viena uzņēmējsabiedrība pamatoja savu prasījumu ar apstākli, ka tās pārdošanas cenas izplatītājiem Kopienā bija zemākas nekā cenas tiešajiem lietotājiem, kas varētu attaisnot īpašas korekcijas. Šai ziņā tika konstatēts, ka uzņēmējsabiedrība nespēj pierādīt, ka ir pildījusi dažādas funkcijas dažādās pasūtītāju kategorijās. Turklāt tika konstatēts, ka cenas, kuras piemēroja izplatītājiem, salīdzinājumā ar cenām tiešajiem lietotājiem ne vienmēr bija zemākas. Tāpēc šīs korekcijas nevarēja izdarīt.

| (28) | Otra uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka apstāklis, ka izplatītāji, pārdodot attiecīgo produktu tālāk tiešajiem lietotājiem, uzliek uzcenojumu, attaisno zināmas tirdzniecības korekcijas. Šai sakarā jāpiezīmē, ka eksporta cena, kas aprakstīta iepriekš norādītajā (21) un (22) apsvērumā, tika noteikta uz faktiski maksājamo vai samaksāto cenu pamata. Tāpēc apgalvojumi par Kopienas izplatītāju tālākpārdošanas cenām tika uzskatīti par nepamatotiem. Šā iemesla dēļ prasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(28)

Otra uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka apstāklis, ka izplatītāji, pārdodot attiecīgo produktu tālāk tiešajiem lietotājiem, uzliek uzcenojumu, attaisno zināmas tirdzniecības korekcijas. Šai sakarā jāpiezīmē, ka eksporta cena, kas aprakstīta iepriekš norādītajā (21) un (22) apsvērumā, tika noteikta uz faktiski maksājamo vai samaksāto cenu pamata. Tāpēc apgalvojumi par Kopienas izplatītāju tālākpārdošanas cenām tika uzskatīti par nepamatotiem. Šā iemesla dēļ prasījumu noraidīja.

4.   DEMPINGA STARPĪBA

| (29) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. punktam katram ražotājam eksportētājam katra produkta tipa vidējo svērto parasto vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā produkta tipa vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(29)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. punktam katram ražotājam eksportētājam katra produkta tipa vidējo svērto parasto vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā produkta tipa vidējo svērto eksporta cenu.

| (30) | Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings. Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Graphite India Limited (GIL) | 34,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 24,0 % |

(30)

Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings. Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

Graphite India Limited (GIL)

34,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

24,0 %

| (31) | Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (100 % no attiecīgā produkta eksporta no Indijas uz Kopienu), atlikusī provizoriskā dempinga starpība tika noteikta kā visaugstākais līmenis no augstākās dempinga starpības, kuru noteikusi sadarbības uzņēmējsabiedrība, respektīvi, līmenis, kas noteikts Graphite India Limited, proti, 34,3 %. |
| --- | --- |

(31)

Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (100 % no attiecīgā produkta eksporta no Indijas uz Kopienu), atlikusī provizoriskā dempinga starpība tika noteikta kā visaugstākais līmenis no augstākās dempinga starpības, kuru noteikusi sadarbības uzņēmējsabiedrība, respektīvi, līmenis, kas noteikts Graphite India Limited, proti, 34,3 %.

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

1.   KOPIENAS RAŽOŠANAS KOPAPJOMS

| (32) | Kopienā šāda veida produktu ražo SGL AG (“SGL”) un vairāki UCAR SA (“UCAR”) meitasuzņēmumi, respektīvi, UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL un Graftech SpA, kuru vārdā tika iesniegta sūdzība. SGL un UCAR ražotnes atrodas Austrijā, Beļģijā, Vācijā, Francijā, Itālijā un Spānijā. |
| --- | --- |

(32)

Kopienā šāda veida produktu ražo SGL AG (“SGL”) un vairāki UCAR SA (“UCAR”) meitasuzņēmumi, respektīvi, UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL un Graftech SpA, kuru vārdā tika iesniegta sūdzība. SGL un UCAR ražotnes atrodas Austrijā, Beļģijā, Vācijā, Francijā, Itālijā un Spānijā.

| (33) | Papildus diviem Kopienas ražotājiem SGL un UCAR, kas iesnieguši sūdzību, no 1999. gada līdz IP šāda veida produktu Kopienā ražoja arī divi citi ražotāji. Viens no šiem ražotājiem bankrotēja un viņam saskaņā ar Vācijas bankrota likumu bija jālūdz tiesiskā aizstāvība. Šī minētā uzņēmējsabiedrība no 2002. gada novembra pārtrauca ražot šāda veida produktu. Šīs divas uzņēmējsabiedrības atbalstīja sūdzību, tomēr noraidīja Komisijas uzaicinājumu pārbaudes laikā aktīvi sadarboties. Attiecīgi secina, ka minētie četri ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(33)

Papildus diviem Kopienas ražotājiem SGL un UCAR, kas iesnieguši sūdzību, no 1999. gada līdz IP šāda veida produktu Kopienā ražoja arī divi citi ražotāji. Viens no šiem ražotājiem bankrotēja un viņam saskaņā ar Vācijas bankrota likumu bija jālūdz tiesiskā aizstāvība. Šī minētā uzņēmējsabiedrība no 2002. gada novembra pārtrauca ražot šāda veida produktu. Šīs divas uzņēmējsabiedrības atbalstīja sūdzību, tomēr noraidīja Komisijas uzaicinājumu pārbaudes laikā aktīvi sadarboties. Attiecīgi secina, ka minētie četri ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

2.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (34) | Abi Kopienas ražotāji sūdzības iesniedzēji aizpildīja Komisijas aptaujas lapu un pārbaudes laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju. IP laikā viņi pārstāvēja vairāk nekā 80 % no Kopienas ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(34)

Abi Kopienas ražotāji sūdzības iesniedzēji aizpildīja Komisijas aptaujas lapu un pārbaudes laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju. IP laikā viņi pārstāvēja vairāk nekā 80 % no Kopienas ražošanas apjoma.

| (35) | Tāpēc uzskata, ka viņi veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā viņus sauks par “Kopienas ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc uzskata, ka viņi veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā viņus sauks par “Kopienas ražošanas nozari”.

E.   KAITĒJUMS

1.   IEVADA PIEZĪME

| (36) | Ņemot vērā, ka ir tikai divi attiecīgā produkta eksportētāji no Indijas un ka Kopienas ražošanas nozarē arī ir tikai divi ražotāji, dati kuri ir saistīti vai nu ar attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importu Kopienā, vai ar Kopienas ražošanas nozari, ir jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā, ka ir tikai divi attiecīgā produkta eksportētāji no Indijas un ka Kopienas ražošanas nozarē arī ir tikai divi ražotāji, dati kuri ir saistīti vai nu ar attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importu Kopienā, vai ar Kopienas ražošanas nozari, ir jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

2.   KOPIENAS PATĒRIŅŠ

| (37) | Kopienas patēriņš ir noteikts uz Kopienas ražošanas nozares Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma pamata, citu Kopienas ražotāju Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma pamata, ko novērtē uz pieejamo pierādījumu pamata, abu Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma, no Polijas importētā produkta, kas iegūts sadarbībā ar SGL, pārdošanas apjomiem, un attiecīgi koriģētiem Statistikas biroja datiem par atlikušo importu Kopienā. |
| --- | --- |

(37)

Kopienas patēriņš ir noteikts uz Kopienas ražošanas nozares Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma pamata, citu Kopienas ražotāju Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma pamata, ko novērtē uz pieejamo pierādījumu pamata, abu Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, Kopienas tirgū veiktās pārdošanas apjoma, no Polijas importētā produkta, kas iegūts sadarbībā ar SGL, pārdošanas apjomiem, un attiecīgi koriģētiem Statistikas biroja datiem par atlikušo importu Kopienā.

| (38) | Šajā sakarā no 1999. gada līdz IP Kopienas patēriņš palielinājās par 9 %. Konkrētāk, tas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 14 %, 2001. gadā samazinājās par 7 procentu punktiem, un tad IP pieauga par 3 procentu punktiem. Tā kā attiecīgo produktu galvenokārt lieto elektrotērauda rūpniecībā, patēriņa attīstības tendences ir jāaplūko salīdzinājumā ar šīs konkrētās nozares ekonomiskajām tendencēm, kas 2000. gadā strauji attīstījās, bet kopš 2001. gada piedzīvo lejupslīdi. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais EK patēriņš (tonnās) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(38)

Šajā sakarā no 1999. gada līdz IP Kopienas patēriņš palielinājās par 9 %. Konkrētāk, tas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 14 %, 2001. gadā samazinājās par 7 procentu punktiem, un tad IP pieauga par 3 procentu punktiem. Tā kā attiecīgo produktu galvenokārt lieto elektrotērauda rūpniecībā, patēriņa attīstības tendences ir jāaplūko salīdzinājumā ar šīs konkrētās nozares ekonomiskajām tendencēm, kas 2000. gadā strauji attīstījās, bet kopš 2001. gada piedzīvo lejupslīdi.

1999

2000

2001

2002

IP

Kopējais EK patēriņš (tonnās)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indekss (1999. = 100)

100

114

107

106

109

3.   IMPORTS NO ATTIECĪGĀS VALSTS

a)   Apjoms

| (39) | No 1999. gadam līdz IP attiecīgā produkta imports no Indijas uz Kopienu pieauga par 76 %. Precīzāk, imports no Indijas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 45 %, 2001. gadā tas pieauga vēl par 31 procentu punktu un palika praktiski nemainīgā līmenī 2002. gadā un IP. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa par dempinga cenām apjoms (tonnās) | nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Tirgus daļa importam par dempinga cenām | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(39)

No 1999. gadam līdz IP attiecīgā produkta imports no Indijas uz Kopienu pieauga par 76 %. Precīzāk, imports no Indijas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 45 %, 2001. gadā tas pieauga vēl par 31 procentu punktu un palika praktiski nemainīgā līmenī 2002. gadā un IP.

1999

2000

2001

2002

IP

Importa par dempinga cenām apjoms (tonnās)

nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

145

176

176

176

Tirgus daļa importam par dempinga cenām

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

127

164

166

161

b)   Tirgus daļa

| (40) | Tirgus daļa, kas bija attiecīgās valsts eksportētājiem, pārskata periodā pieauga par 3,4 procentu punktiem (jeb 61 %), IP laikā no 8 % sasniedzot 10 % līmeni. Vispirms tas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 1,5 procentu punktiem, 2001. gadā tas pieauga vēl par 2 procentu punktiem un palika praktiski nemainīgā līmenī 2002. gadā un IP. Jāatzīmē, ka periodā no 1999. gada līdz IP, importa un tirgus daļas pieaugums no attiecīgās valsts sakrita ar patēriņa pieaugumu par 9 %. |
| --- | --- |

(40)

Tirgus daļa, kas bija attiecīgās valsts eksportētājiem, pārskata periodā pieauga par 3,4 procentu punktiem (jeb 61 %), IP laikā no 8 % sasniedzot 10 % līmeni. Vispirms tas no 1999. līdz 2000. gadam pieauga par 1,5 procentu punktiem, 2001. gadā tas pieauga vēl par 2 procentu punktiem un palika praktiski nemainīgā līmenī 2002. gadā un IP. Jāatzīmē, ka periodā no 1999. gada līdz IP, importa un tirgus daļas pieaugums no attiecīgās valsts sakrita ar patēriņa pieaugumu par 9 %.

c)   Cenas

i)   Cenu attīstība

| (41) | No 1999. gada līdz IP attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importa vidējā cena 2000. gadā pieauga par 2 %, 2001. gadā tā pieauga vēl par 8 procentu punktiem, un tad 2002. gadā samazinājās par 9 procentu punktiem, sasniedzot stabilu līmeni IP. Indijas izcelsmes attiecīgā produkta importa vidējā cena IP laikā bija par 1 % augstāka nekā 1999. gadā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dempinga importa cenas | nav izpaužamas (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(41)

No 1999. gada līdz IP attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importa vidējā cena 2000. gadā pieauga par 2 %, 2001. gadā tā pieauga vēl par 8 procentu punktiem, un tad 2002. gadā samazinājās par 9 procentu punktiem, sasniedzot stabilu līmeni IP. Indijas izcelsmes attiecīgā produkta importa vidējā cena IP laikā bija par 1 % augstāka nekā 1999. gadā.

1999

2000

2001

2002

IP

Dempinga importa cenas

nav izpaužamas (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

102

110

101

101

ii)   Cenas samazinājums

| (42) | Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā produkta modeļu vidējās cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares ražotāju cenas nesaistītiem pasūtītājiem bez visām atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar Indijas ražotāju eksportētāju CIF cenu uz Kopienas robežas, kas attiecīgi pielāgota pēcimportēšanas izmaksām. Salīdzinājumā atklājās, ka IP laikā Kopienā pārdotā attiecīgā Indijas izcelsmes produkta cenas bija no 6,5 % līdz 12,2 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(42)

Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā produkta modeļu vidējās cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares ražotāju cenas nesaistītiem pasūtītājiem bez visām atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar Indijas ražotāju eksportētāju CIF cenu uz Kopienas robežas, kas attiecīgi pielāgota pēcimportēšanas izmaksām. Salīdzinājumā atklājās, ka IP laikā Kopienā pārdotā attiecīgā Indijas izcelsmes produkta cenas bija no 6,5 % līdz 12,2 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām.

| (43) | Jāatzīmē, ka šī cenu samazinājuma starpība pilnībā neatspoguļo sekas, kuras imports par dempinga cenām rada Kopienas ražošanas nozarei, jo ir konstatēta gan cenu bloķēšana, gan cenu samazināšanās, ko pierāda relatīvi zemā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte IP laikā, kura būtu varējusi darboties ar samērīgi augstāku peļņu, ja nebūtu bijis šāds dempings. |
| --- | --- |

(43)

Jāatzīmē, ka šī cenu samazinājuma starpība pilnībā neatspoguļo sekas, kuras imports par dempinga cenām rada Kopienas ražošanas nozarei, jo ir konstatēta gan cenu bloķēšana, gan cenu samazināšanās, ko pierāda relatīvi zemā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte IP laikā, kura būtu varējusi darboties ar samērīgi augstāku peļņu, ja nebūtu bijis šāds dempings.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES STĀVOKLIS

| (44) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un indeksus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un indeksus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

a)   Ievada piezīmes

| (45) | Lai spētu pienācīgi novērtēt dažus kaitējuma rādītājus, bija atbilstīgi jākonsolidē daži UCAR dati ar Kopienas ražošanas meitasuzņēmumu datiem (skatīt iepriekš norādīto (32) apsvērumu). |
| --- | --- |

(45)

Lai spētu pienācīgi novērtēt dažus kaitējuma rādītājus, bija atbilstīgi jākonsolidē daži UCAR dati ar Kopienas ražošanas meitasuzņēmumu datiem (skatīt iepriekš norādīto (32) apsvērumu).

| (46) | Komisija ir pievērsusi īpašu uzmanību visām iespējamām sekām saistībā ar abu Kopienas ražotāju, kas iesnieguši sūdzību, kaitējuma rādītājiem, kuri izriet no rīcības, kas vērsta pret konkurenci. Komisija pārliecinājās, ka laikā, kas izraudzīts par sākuma punktu kaitējuma novērtējumā (par 1999. g.), nekāda pret konkurenci vērsta rīcība nebija konstatēta (skatīt tālāk izklāstītos apsvērumus (76), (77), (78) un (78)). Nosakot Kopienas ražošanas nozares izmaksas un rentabilitāti, Komisija turklāt skaidri pieprasīja un pārbaudīja, ka maksājumu tiešās izmaksas vai jebkādas ar tiem saistītas netiešās izmaksas (tostarp finansējuma maksas), kas saistītas ar konkurences iestāžu uzliktajiem sodiem, ir izslēgtas, lai būtu iespējams gūt skaidru priekšstatu par peļņu, ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu, neņemot vērā nekādus ārpuskārtas izdevumus. |
| --- | --- |

(46)

Komisija ir pievērsusi īpašu uzmanību visām iespējamām sekām saistībā ar abu Kopienas ražotāju, kas iesnieguši sūdzību, kaitējuma rādītājiem, kuri izriet no rīcības, kas vērsta pret konkurenci. Komisija pārliecinājās, ka laikā, kas izraudzīts par sākuma punktu kaitējuma novērtējumā (par 1999. g.), nekāda pret konkurenci vērsta rīcība nebija konstatēta (skatīt tālāk izklāstītos apsvērumus (76), (77), (78) un (78)). Nosakot Kopienas ražošanas nozares izmaksas un rentabilitāti, Komisija turklāt skaidri pieprasīja un pārbaudīja, ka maksājumu tiešās izmaksas vai jebkādas ar tiem saistītas netiešās izmaksas (tostarp finansējuma maksas), kas saistītas ar konkurences iestāžu uzliktajiem sodiem, ir izslēgtas, lai būtu iespējams gūt skaidru priekšstatu par peļņu, ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu, neņemot vērā nekādus ārpuskārtas izdevumus.

b)   Ražošana

| (47) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms 2000. gadā pieauga par 14 %, 2001. gadā samazinājās par 16 procentu punktiem un 2002. gadā tas samazinājās vēl par 4 procentu punktiem, bet IP laikā atkal palielinājās par 5 procentu punktiem. Straujo 2000. gada pieaugumu izraisīja laba ekonomiskā situācija, kas togad atspoguļojās arī ražošanas jaudas izmantošanas rādītāju pieaugumā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (tonnās) | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(47)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms 2000. gadā pieauga par 14 %, 2001. gadā samazinājās par 16 procentu punktiem un 2002. gadā tas samazinājās vēl par 4 procentu punktiem, bet IP laikā atkal palielinājās par 5 procentu punktiem. Straujo 2000. gada pieaugumu izraisīja laba ekonomiskā situācija, kas togad atspoguļojās arī ražošanas jaudas izmantošanas rādītāju pieaugumā.

1999

2000

2001

2002

IP

Ražošana (tonnās)

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

114

98

94

99

c)   Ražošanas jauda un tās izmantošanas rādītāji

| (48) | Ražošanas jauda 2000. gadā samazinājās par aptuveni 2 % un 2001. gadā noturējās šai līmenī. 2002. gadā un IP ražošanas jauda vēl samazinājās par, attiecīgi, 5 un 2 procentu punktiem. IP laikā ražošanas jauda bija par 9 % zemāka nekā 1999. gadā, galvenokārt tāpēc, ka tika iekonservēta Kopienas ražotāja ražotne, kas saglabājās iekonservēta visu IP. |
| --- | --- |

(48)

Ražošanas jauda 2000. gadā samazinājās par aptuveni 2 % un 2001. gadā noturējās šai līmenī. 2002. gadā un IP ražošanas jauda vēl samazinājās par, attiecīgi, 5 un 2 procentu punktiem. IP laikā ražošanas jauda bija par 9 % zemāka nekā 1999. gadā, galvenokārt tāpēc, ka tika iekonservēta Kopienas ražotāja ražotne, kas saglabājās iekonservēta visu IP.

| (49) | Ražošanas jaudas izmantošanas sākuma līmenis 1999. gadā bija 70 %, tad 2000. gadā palielinājās līdz 81 %, jo bija liels pieprasījums, jo īpaši elektrotērauda rūpniecībā. Bet 2001. un 2002. gadā tas samazinājās līdz 70 % līmenim un tad IP laikā paaugstinājās līdz 76 %. |
| --- | --- |

(49)

Ražošanas jaudas izmantošanas sākuma līmenis 1999. gadā bija 70 %, tad 2000. gadā palielinājās līdz 81 %, jo bija liels pieprasījums, jo īpaši elektrotērauda rūpniecībā. Bet 2001. un 2002. gadā tas samazinājās līdz 70 % līmenim un tad IP laikā paaugstinājās līdz 76 %.

| (50) | Pārbaudē atklājās, ka iekonservētās ražotnes ekonomisko problēmu cēloņi ir dažādi, bet divi nozīmīgākie ir šie: i) augstas ražošanas izmaksas, kas saistītas ar elektroenerģijas cenu šai konkrētajā valstī un ii) konkurence ar Indijas izcelsmes importu par dempinga cenām. Ņemot vērā šo cēloņu nošķiršanas grūtības, Komisija pārbaudīja, kādas būtu bijušas iekonservētās ražotnes ražošanas jaudas un minētās jaudas izmantošanas tendences 2002. gadā un IP laikā, ja šī ražotne nebūtu bijusi iekonservēta. Šai hipotētiskajā aplēsē tika pieņemts, ka ražošanas apjoms ir nemainīgs, jo citās šā Kopienas ražotāja ražotnēs tika palielināti saražotā produkta daudzumi, lai kompensētu trūkstošo apjomu. Kā parādīts tālāk sniegtajā tabulā, ja šī ražotne nebūtu bijusi iekonservēta, gan Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda, gan minētās jaudas izmantošana IP laikā kopumā būtu sasniegusi 1999. gada līmenim ļoti tuvu līmeni. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Ražošanas jaudas izmantošana | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(50)

Pārbaudē atklājās, ka iekonservētās ražotnes ekonomisko problēmu cēloņi ir dažādi, bet divi nozīmīgākie ir šie: i) augstas ražošanas izmaksas, kas saistītas ar elektroenerģijas cenu šai konkrētajā valstī un ii) konkurence ar Indijas izcelsmes importu par dempinga cenām. Ņemot vērā šo cēloņu nošķiršanas grūtības, Komisija pārbaudīja, kādas būtu bijušas iekonservētās ražotnes ražošanas jaudas un minētās jaudas izmantošanas tendences 2002. gadā un IP laikā, ja šī ražotne nebūtu bijusi iekonservēta. Šai hipotētiskajā aplēsē tika pieņemts, ka ražošanas apjoms ir nemainīgs, jo citās šā Kopienas ražotāja ražotnēs tika palielināti saražotā produkta daudzumi, lai kompensētu trūkstošo apjomu. Kā parādīts tālāk sniegtajā tabulā, ja šī ražotne nebūtu bijusi iekonservēta, gan Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda, gan minētās jaudas izmantošana IP laikā kopumā būtu sasniegusi 1999. gada līmenim ļoti tuvu līmeni.

1999

2000

2001

2002

IP

Ražošanas jauda (tonnās)

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

98

98

93

91

Ražošanas jaudas izmantošana

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indekss (1999. = 100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās), ja ražotne nebūtu iekonservēta | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Ražošanas jaudas izmantošana, ja ražotne nebūtu iekonservēta | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

IP

Ražošanas jauda (tonnās), ja ražotne nebūtu iekonservēta

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

98

98

100

101

Ražošanas jaudas izmantošana, ja ražotne nebūtu iekonservēta

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indekss (1999. = 100)

100

115

99

93

98

d)   Krājumi

| (51) | IP laikā gatavās produkcijas krājumi atbilda apmēram 3 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma. Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumi pārskata periodā būtiski palielinājās un IP laikā bija apmēram piecreiz lielāki nekā 1999. gadā. Pārbaudē tomēr tika konstatēts, ka izmaiņas krājumos nav uzskatāmas par īpaši būtisku Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa rādītāju, jo Kopienas ražotāji galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un tāpēc krājumi parasti ir preces, kas vēl nav nosūtītas pasūtītājiem. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnās) | nav izpaužami (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(51)

IP laikā gatavās produkcijas krājumi atbilda apmēram 3 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma. Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumi pārskata periodā būtiski palielinājās un IP laikā bija apmēram piecreiz lielāki nekā 1999. gadā. Pārbaudē tomēr tika konstatēts, ka izmaiņas krājumos nav uzskatāmas par īpaši būtisku Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa rādītāju, jo Kopienas ražotāji galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un tāpēc krājumi parasti ir preces, kas vēl nav nosūtītas pasūtītājiem.

1999

2000

2001

2002

IP

Noslēguma krājumi (tonnās)

nav izpaužami (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

235

700

663

515

e)   Pārdošanas apjoms

| (52) | No 1999. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares saražotās produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem pasūtītājiem Kopienas tirgū samazinājās par 1 %. Konkrētāk, pārdošanas apjoms 2000. gadā strauji pieauga par 16 %, bet 2001. gadā samazinājās par 17 procentu punktiem un vēl par 5 procentu punktiem 2002. gadā, un tad IP laikā atkal palielinājās par 5 procentu punktiem. Pārdošanas apjoma izmaiņas atspoguļo ekonomiskās attīstības tendences elektrotērauda rūpniecībā, kas pēc 2000. gada uzplaukuma piedzīvoja lejupslīdi 2001. un 2002. gadā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK pārdošanas apjoms nesaistītiem pasūtītājiem (tonnās) | nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(52)

No 1999. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares saražotās produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem pasūtītājiem Kopienas tirgū samazinājās par 1 %. Konkrētāk, pārdošanas apjoms 2000. gadā strauji pieauga par 16 %, bet 2001. gadā samazinājās par 17 procentu punktiem un vēl par 5 procentu punktiem 2002. gadā, un tad IP laikā atkal palielinājās par 5 procentu punktiem. Pārdošanas apjoma izmaiņas atspoguļo ekonomiskās attīstības tendences elektrotērauda rūpniecībā, kas pēc 2000. gada uzplaukuma piedzīvoja lejupslīdi 2001. un 2002. gadā.

1999

2000

2001

2002

IP

EK pārdošanas apjoms nesaistītiem pasūtītājiem (tonnās)

nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

116

99

94

99

f)   Tirgus daļa

| (53) | Pēc sākotnējā nebūtiskā pieauguma par 1 procentu punktu 2000. gadā tirgus daļa, kas bija Kopienas ražošanas nozarei, līdz 2002. gadam būtiski saruka. Kopienas ražošanas nozare 2001. gadā no savas tirgus daļas zaudēja 6,5 procentu punktus un vēl 2,8 procentu punktus 2002. gadā, IP laikā atgūstot 1,9 procentu punktus. Salīdzinot ar 1999. gadu, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā bija par 6,3 procentu punktiem mazāka vai, saistībā ar indeksiem, par 9 % mazāka. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(53)

Pēc sākotnējā nebūtiskā pieauguma par 1 procentu punktu 2000. gadā tirgus daļa, kas bija Kopienas ražošanas nozarei, līdz 2002. gadam būtiski saruka. Kopienas ražošanas nozare 2001. gadā no savas tirgus daļas zaudēja 6,5 procentu punktus un vēl 2,8 procentu punktus 2002. gadā, IP laikā atgūstot 1,9 procentu punktus. Salīdzinot ar 1999. gadu, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā bija par 6,3 procentu punktiem mazāka vai, saistībā ar indeksiem, par 9 % mazāka.

1999

2000

2001

2002

IP

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

102

93

89

91

g)   Pieaugums

| (54) | No 1999. gada līdz IP, kad Kopienas patēriņš pieauga par 9 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās par 1 %. Kā redzams iepriekš, Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi 6,3 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā periodā pieauga par 3,4 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(54)

No 1999. gada līdz IP, kad Kopienas patēriņš pieauga par 9 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās par 1 %. Kā redzams iepriekš, Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi 6,3 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā periodā pieauga par 3,4 procentu punktiem.

h)   Nodarbinātība

| (55) | No 1999. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis samazinājās par aptuveni 17 %. 2000. un 2001. gadā darbaspēka samazinājums bija, attiecīgi, 1 procentu punkts un 5 procentu punkti. 2002. gadā un IP bija vērojams, attiecīgi, 9 un 3 procentu punktu samazinājums, kas galvenokārt radās tāpēc, ka tika iekonservēta Kopienas ražotāja ražotne un daļu darbaspēka pārvietoja uz rentablākiem uzņēmējdarbības segmentiem. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(55)

No 1999. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis samazinājās par aptuveni 17 %. 2000. un 2001. gadā darbaspēka samazinājums bija, attiecīgi, 1 procentu punkts un 5 procentu punkti. 2002. gadā un IP bija vērojams, attiecīgi, 9 un 3 procentu punktu samazinājums, kas galvenokārt radās tāpēc, ka tika iekonservēta Kopienas ražotāja ražotne un daļu darbaspēka pārvietoja uz rentablākiem uzņēmējdarbības segmentiem.

1999

2000

2001

2002

IP

Nodarbinātība

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

99

95

86

83

i)   Produktivitāte

| (56) | Kopienas ražošanas nozares darbaspēka produktivitāte, izsakot produkcijā uz vienu nodarbināto personu gadā, vispirms ievērojami pieauga par 15 % no 1999. gada līdz 2000. gadam, 2001. gadā samazinājās par 12 procentu punktiem, atkal pieauga par 5 procentu punktiem 2002. gadā un vēl par 11 procentu punktiem IP laikā. Pārskata perioda beigās produktivitāte bija par 19 % lielāka nekā laikposma sākumā, kas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares veikto racionalizāciju, lai saglabātu konkurētspēju. Salīdzinājumam – tajā pašā periodā Kopienas ekonomikā kopumā (visās ekonomikas nozarēs) vidējais darbaspēka produktivitātes pieaugums bija tikai 1,5 % gadā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitāte (tonnas uz nodarbināto personu) | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(56)

Kopienas ražošanas nozares darbaspēka produktivitāte, izsakot produkcijā uz vienu nodarbināto personu gadā, vispirms ievērojami pieauga par 15 % no 1999. gada līdz 2000. gadam, 2001. gadā samazinājās par 12 procentu punktiem, atkal pieauga par 5 procentu punktiem 2002. gadā un vēl par 11 procentu punktiem IP laikā. Pārskata perioda beigās produktivitāte bija par 19 % lielāka nekā laikposma sākumā, kas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares veikto racionalizāciju, lai saglabātu konkurētspēju. Salīdzinājumam – tajā pašā periodā Kopienas ekonomikā kopumā (visās ekonomikas nozarēs) vidējais darbaspēka produktivitātes pieaugums bija tikai 1,5 % gadā.

1999

2000

2001

2002

IP

Produktivitāte (tonnas uz nodarbināto personu)

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

115

103

108

119

j)   Algas

| (57) | No 1999. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto personu pieauga par 13 %. Šis rādītājs ir mazliet zemāks par vidējā nominālā atalgojuma pieaugumu uz vienu nodarbināto personu (14 %), ko novēroja tajā pašā periodā visā Kopienas ekonomikā (visas nozares). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto personu gadā (tūkst. EUR) | nav izpaužamas (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(57)

No 1999. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto personu pieauga par 13 %. Šis rādītājs ir mazliet zemāks par vidējā nominālā atalgojuma pieaugumu uz vienu nodarbināto personu (14 %), ko novēroja tajā pašā periodā visā Kopienas ekonomikā (visas nozares).

1999

2000

2001

2002

IP

Darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto personu gadā (tūkst. EUR)

nav izpaužamas (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

104

105

111

113

k)   Pārdošanas cenas

| (58) | No 1999. gada līdz 2000. gadam vienas vienības cenas, Kopienai pārdodot Kopienas ražošanas nozares produkciju nesaistītiem pasūtītājiem, samazinājās par 6 %, 2001. gadā tās pieauga par 9 procentu punktiem, 2002. gadā samazinājās par 12 procentu punktiem un IP laikā pieauga par 1 procentu punktu. Kopumā no 1999. gada līdz IP vienas vienības pārdošanas cenā bija vērojams 8 % kritums. Šo diezgan neregulāro tendenci var izskaidrot šādi. |
| --- | --- |

(58)

No 1999. gada līdz 2000. gadam vienas vienības cenas, Kopienai pārdodot Kopienas ražošanas nozares produkciju nesaistītiem pasūtītājiem, samazinājās par 6 %, 2001. gadā tās pieauga par 9 procentu punktiem, 2002. gadā samazinājās par 12 procentu punktiem un IP laikā pieauga par 1 procentu punktu. Kopumā no 1999. gada līdz IP vienas vienības pārdošanas cenā bija vērojams 8 % kritums. Šo diezgan neregulāro tendenci var izskaidrot šādi.

| (59) | Cenas nosaka divi pamatfaktori ražošanas izmaksas (“COP”) un tirgus pieprasījums un piedāvājums. Lai gan vienas vienības pārdošanas cenas no 1999. gada līdz IP samazinājās par 8 %, ražošanas izmaksas pieauga par 2 %. Šis relatīvi nebūtiskais izmaksu pieaugums piesedz 2001. gadā konstatēto straujo pieaugumu par 10 procentu punktiem, kas izskaidrojams kā aizkavētas 2000. gada izejvielu cenu pieauguma sekas. Divas svarīgākās grafīta elektrodu sistēmu izejvielas ir naftas kokss un piķis, kas atbilst apmēram 34 % ražošanas izmaksu. Enerģija, kuras cena ir ļoti atkarīga ar naftas cenu svārstībām, atbilst 13 % no kopējām ražošanas izmaksām. Kopā šie trīs galvenie izmaksu elementi, kuru cenu tieši ietekmē naftas cenu svārstības, atbilst gandrīz 50 % šāda veida produkta kopējām ražošanas izmaksām. Tā kā Kopienas ražošanas nozares cenas neatspoguļo ražošanas izmaksu pieaugumu, jo imports par dempinga cenām ir bloķējis cenas, tāpēc Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Vienas vienības COP (EUR par tonnu) | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(59)

Cenas nosaka divi pamatfaktori ražošanas izmaksas (“COP”) un tirgus pieprasījums un piedāvājums. Lai gan vienas vienības pārdošanas cenas no 1999. gada līdz IP samazinājās par 8 %, ražošanas izmaksas pieauga par 2 %. Šis relatīvi nebūtiskais izmaksu pieaugums piesedz 2001. gadā konstatēto straujo pieaugumu par 10 procentu punktiem, kas izskaidrojams kā aizkavētas 2000. gada izejvielu cenu pieauguma sekas. Divas svarīgākās grafīta elektrodu sistēmu izejvielas ir naftas kokss un piķis, kas atbilst apmēram 34 % ražošanas izmaksu. Enerģija, kuras cena ir ļoti atkarīga ar naftas cenu svārstībām, atbilst 13 % no kopējām ražošanas izmaksām. Kopā šie trīs galvenie izmaksu elementi, kuru cenu tieši ietekmē naftas cenu svārstības, atbilst gandrīz 50 % šāda veida produkta kopējām ražošanas izmaksām. Tā kā Kopienas ražošanas nozares cenas neatspoguļo ražošanas izmaksu pieaugumu, jo imports par dempinga cenām ir bloķējis cenas, tāpēc Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās.

1999

2000

2001

2002

IP

Vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu)

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

94

103

91

92

Vienas vienības COP (EUR par tonnu)

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

101

111

101

102

l)   Faktori, kas ietekmē Kopienas cenas

| (60) | Pārbaudē atklājās, ka imports par dempinga cenām caurmērā IP laikā ir samazinājis vidējo Kopienas ražošanas nozares pārdošanas bloķēto cenu par 6 līdz 12 % (skatīt iepriekš minēto (42) apsvērumu). Tomēr aplūkojot atsevišķus tipus, tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju piedāvātās cenas atsevišķos gadījumos bijušas krietni zemākas nekā iepriekš minētās caurmēra samazinātās Kopienas ražošanas nozares cenas. Atsevišķiem produkta tipa līmeņiem noteiktais samazinājums un aizvien lielākā tirgus daļa, ko aizņēma imports par dempinga cenām, noteikti ir ietekmējis Kopienas ražošanas nozares cenas vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(60)

Pārbaudē atklājās, ka imports par dempinga cenām caurmērā IP laikā ir samazinājis vidējo Kopienas ražošanas nozares pārdošanas bloķēto cenu par 6 līdz 12 % (skatīt iepriekš minēto (42) apsvērumu). Tomēr aplūkojot atsevišķus tipus, tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju piedāvātās cenas atsevišķos gadījumos bijušas krietni zemākas nekā iepriekš minētās caurmēra samazinātās Kopienas ražošanas nozares cenas. Atsevišķiem produkta tipa līmeņiem noteiktais samazinājums un aizvien lielākā tirgus daļa, ko aizņēma imports par dempinga cenām, noteikti ir ietekmējis Kopienas ražošanas nozares cenas vietējā tirgū.

m)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (61) | Pārskata periodā rentabilitāte, pārdodot Kopienā pašu produkciju nesaistītiem pasūtītājiem, saistībā ar ieņēmumiem no neto pārdošanas pirms nodokļiem 2000. gadā samazinājās par 50 %, 2001. gadā tā samazinājās par 3 procentu punktiem, 2002. gadā – vēl par 18 procentu punktiem, bet IP laikā tā beidzot palielinājās par 4 procentu punktiem. No 1999. gada līdz IP ir vērojams rentabilitātes samazinājums līdz 66 %, t.i., no 12-15 % 1999. gadā līdz 3-6 % IP laikā. |
| --- | --- |

(61)

Pārskata periodā rentabilitāte, pārdodot Kopienā pašu produkciju nesaistītiem pasūtītājiem, saistībā ar ieņēmumiem no neto pārdošanas pirms nodokļiem 2000. gadā samazinājās par 50 %, 2001. gadā tā samazinājās par 3 procentu punktiem, 2002. gadā – vēl par 18 procentu punktiem, bet IP laikā tā beidzot palielinājās par 4 procentu punktiem. No 1999. gada līdz IP ir vērojams rentabilitātes samazinājums līdz 66 %, t.i., no 12-15 % 1999. gadā līdz 3-6 % IP laikā.

| (62) | Ienākums no ieguldījumiem (“ROI”), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, caurmērā atbilst tai pašai rentabilitātes tendencei visā pārskata periodā. Tas 2000. gadā samazinājās par 34 %, 2001. gadā – par 23 procentu punktiem, 2002. gadā – par 26 procentu punktiem un IP laikā – vēl par 8 procentu punktiem. Salīdzinot ar 1999. gada stāvokli, ROI IP laikā samazinājies par apmēram 90 %, t.i., no 45-55 % 1999. gadā līdz 3-10 % IP laikā. |
| --- | --- |

(62)

Ienākums no ieguldījumiem (“ROI”), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, caurmērā atbilst tai pašai rentabilitātes tendencei visā pārskata periodā. Tas 2000. gadā samazinājās par 34 %, 2001. gadā – par 23 procentu punktiem, 2002. gadā – par 26 procentu punktiem un IP laikā – vēl par 8 procentu punktiem. Salīdzinot ar 1999. gada stāvokli, ROI IP laikā samazinājies par apmēram 90 %, t.i., no 45-55 % 1999. gadā līdz 3-10 % IP laikā.

| (63) | Komisija atsevišķi aplūkoja iepriekš minēto iekonservēšanu (skatīt (50) apsvērumu) un tās ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares kopējo rentabilitāti IP laikā. Tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2002. gadā būtu bijusi par 0,8 procentu punktiem augstāka un IP laikā – par 0,5 procentiem augstāka, kas nevarētu būtiski mainīt kopš 1999. gada vērojamās rentabilitātes tendences. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK pārdošanas cenu rentabilitāte nesaistītiem pasūtītājiem (% no neto pārdošanas cenas) | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| ROI (peļņa % attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību) | nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| EK pārdošanas cenu rentabilitāte nesaistītiem pasūtītājiem (% no neto pārdošanas cenas), ja nebūtu iekonservēšanas | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(63)

Komisija atsevišķi aplūkoja iepriekš minēto iekonservēšanu (skatīt (50) apsvērumu) un tās ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares kopējo rentabilitāti IP laikā. Tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2002. gadā būtu bijusi par 0,8 procentu punktiem augstāka un IP laikā – par 0,5 procentiem augstāka, kas nevarētu būtiski mainīt kopš 1999. gada vērojamās rentabilitātes tendences.

1999

2000

2001

2002

IP

EK pārdošanas cenu rentabilitāte nesaistītiem pasūtītājiem (% no neto pārdošanas cenas)

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

51

48

30

34

ROI (peļņa % attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību)

nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

66

43

17

9

EK pārdošanas cenu rentabilitāte nesaistītiem pasūtītājiem (% no neto pārdošanas cenas), ja nebūtu iekonservēšanas

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

51

48

35

39

n)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (64) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2000. gadā samazinājās par 40 %, 2001. gadā pieauga par 24 procentu punktiem, 2002. gadā tā atkal samazinājās par 12 procentu punktiem, un IP laikā tā samazinājās vēl par 7 procentu punktiem. Naudas plūsma bija par 35 % mazāka nekā pārskata perioda sākumā. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(64)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2000. gadā samazinājās par 40 %, 2001. gadā pieauga par 24 procentu punktiem, 2002. gadā tā atkal samazinājās par 12 procentu punktiem, un IP laikā tā samazinājās vēl par 7 procentu punktiem. Naudas plūsma bija par 35 % mazāka nekā pārskata perioda sākumā.

1999

2000

2001

2002

IP

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

60

84

72

65

| (65) | Abiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, dažādas valsts un reģionālās konkurences iestādes visā pasaulē uzlikušas naudassodus par cenu un tirgu fiksēšanu 1990. gados. Līdztekus šīm sodanaudām abi Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, ir maksājuši dažādas maksas, kuras, no vienas puses, bijušas saistītas ar kolektīvu tiesas prāvu izskatīšanu ar pasūtītājiem un ieguldītājiem ASV un Kanādā, un, no otras puses, ar šo ārkārtas izdevumu segšanu. Tādējādi ir būtiski pieaugusi abu grupu parādu nasta, un ir būtiski pasliktinājies to kredītvērtējums un spēja piesaistīt kapitālu. Šīs situācijas praktiskās sekas ir tādas, ka nepastāv atsevišķs novērtējums, kas, aplūkojot spēju piesaistīt līdzekļus, varētu ņemt vērā tikai nozares saražotos un pārdotos šāda veida produktus, bet neiedziļinātos antimonopola priekšvēsturē. Tomēr iepriekš uzskaitītos pierādījumus saistībā ar rentabilitāti, ROI un naudas plūsmu, un tālāk sniegtos pierādījumus par tiem ieguldījumiem, kuri būtiski skar šāda veida produkta nozari un attiecībā uz kuriem ir rūpīgi novērstas jebkādas pret konkurenci vērstu darbību sekas, noteikti var uzskatīt par elementiem, kas vēl vairāk pasliktina jau pietiekami ierobežoto finansiālo situāciju. |
| --- | --- |

(65)

Abiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, dažādas valsts un reģionālās konkurences iestādes visā pasaulē uzlikušas naudassodus par cenu un tirgu fiksēšanu 1990. gados. Līdztekus šīm sodanaudām abi Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, ir maksājuši dažādas maksas, kuras, no vienas puses, bijušas saistītas ar kolektīvu tiesas prāvu izskatīšanu ar pasūtītājiem un ieguldītājiem ASV un Kanādā, un, no otras puses, ar šo ārkārtas izdevumu segšanu. Tādējādi ir būtiski pieaugusi abu grupu parādu nasta, un ir būtiski pasliktinājies to kredītvērtējums un spēja piesaistīt kapitālu. Šīs situācijas praktiskās sekas ir tādas, ka nepastāv atsevišķs novērtējums, kas, aplūkojot spēju piesaistīt līdzekļus, varētu ņemt vērā tikai nozares saražotos un pārdotos šāda veida produktus, bet neiedziļinātos antimonopola priekšvēsturē. Tomēr iepriekš uzskaitītos pierādījumus saistībā ar rentabilitāti, ROI un naudas plūsmu, un tālāk sniegtos pierādījumus par tiem ieguldījumiem, kuri būtiski skar šāda veida produkta nozari un attiecībā uz kuriem ir rūpīgi novērstas jebkādas pret konkurenci vērstu darbību sekas, noteikti var uzskatīt par elementiem, kas vēl vairāk pasliktina jau pietiekami ierobežoto finansiālo situāciju.

o)   Ieguldījumi

| (66) | Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi attiecīgajā produktā no 1999. gada līdz IP laikam samazinājās par aptuveni 50 %. Konkrēti, tie 2000. gadā samazinājās par 27 %, 2001. gadā tie palielinājās par 4 procentu punktiem, 2002. gadā atkal samazinājās par 18 procentu punktiem un IP laikā samazinājās vēl par 8 procentu punktiem. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (tūkst. EUR) | nav izpaužami (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(66)

Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi attiecīgajā produktā no 1999. gada līdz IP laikam samazinājās par aptuveni 50 %. Konkrēti, tie 2000. gadā samazinājās par 27 %, 2001. gadā tie palielinājās par 4 procentu punktiem, 2002. gadā atkal samazinājās par 18 procentu punktiem un IP laikā samazinājās vēl par 8 procentu punktiem.

1999

2000

2001

2002

IP

Neto ieguldījumi (tūkst. EUR)

nav izpaužami (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

73

77

59

51

p)   Dempinga starpības lielums

| (67) | Jāatzīst, ka sekas, kuras Kopienas ražošanas nozarei radījis faktiskās dempinga starpības lielums, ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, ir būtiskas. |
| --- | --- |

(67)

Jāatzīst, ka sekas, kuras Kopienas ražošanas nozarei radījis faktiskās dempinga starpības lielums, ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, ir būtiskas.

q)   Atlabšana no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas

| (68) | Tā kā nav nekādas informācijas par dempingu vai subsidēšanu, kas būtu notikusi pirms situācijas, kas novērtēta ar šo procedūru, jautājums tiek uzskatīts par nebūtisku. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā nav nekādas informācijas par dempingu vai subsidēšanu, kas būtu notikusi pirms situācijas, kas novērtēta ar šo procedūru, jautājums tiek uzskatīts par nebūtisku.

5.   SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMU

| (69) | No 1999. gada līdz IP attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importa par dempinga cenām apjoms būtiski pieauga par 76 %, un šā importa tirgus daļa Kopienā pieauga par 3,4 procentu punktiem. Pārskata periodā vidējā Indijas dempinga produktu cena bija būtiski zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cena. Turklāt IP laikā minētās valsts importa cenas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Svērtais vidējais cenas samazinājums IP laikā bija ap 6 līdz 12 %, bet atsevišķiem produkta tipiem dažos gadījumos samazinājums bija vēl daudz lielāks. |
| --- | --- |

(69)

No 1999. gada līdz IP attiecīgā Indijas izcelsmes produkta importa par dempinga cenām apjoms būtiski pieauga par 76 %, un šā importa tirgus daļa Kopienā pieauga par 3,4 procentu punktiem. Pārskata periodā vidējā Indijas dempinga produktu cena bija būtiski zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cena. Turklāt IP laikā minētās valsts importa cenas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Svērtais vidējais cenas samazinājums IP laikā bija ap 6 līdz 12 %, bet atsevišķiem produkta tipiem dažos gadījumos samazinājums bija vēl daudz lielāks.

| (70) | Pārskata periodā konstatēta Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās. No 1999. gada līdz IP burtiski visi kaitējuma rādītāji liecina par negatīvām tendencēm – ražošanas apjoms ir samazinājies par 1 %, ražošanas jauda – par 9 %, pārdošanas apjoms Kopienā par 1 %, un Kopienas ražošanas nozare zaudējusi 6,3 procentu punktus no savas tirgus daļas. Vienības pārdošanas cena ir samazinājusies par 8 %, turpretim ražošanas izmaksas ir pieaugušas par 2 %, rentabilitāte samazinājusies par 66 %, attiecībā uz ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu no pamatdarbības arī vērojamas šīs pašas negatīvās tendences. Nodarbinātība samazinājusies par 17 %, investīcijas – par 50 %. |
| --- | --- |

(70)

Pārskata periodā konstatēta Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās. No 1999. gada līdz IP burtiski visi kaitējuma rādītāji liecina par negatīvām tendencēm – ražošanas apjoms ir samazinājies par 1 %, ražošanas jauda – par 9 %, pārdošanas apjoms Kopienā par 1 %, un Kopienas ražošanas nozare zaudējusi 6,3 procentu punktus no savas tirgus daļas. Vienības pārdošanas cena ir samazinājusies par 8 %, turpretim ražošanas izmaksas ir pieaugušas par 2 %, rentabilitāte samazinājusies par 66 %, attiecībā uz ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu no pamatdarbības arī vērojamas šīs pašas negatīvās tendences. Nodarbinātība samazinājusies par 17 %, investīcijas – par 50 %.

| (71) | Daži rādītāji liecina par pozitīvām tendencēm – pārskata periodā algas ir pieaugušas par 13 %, ko var uzskatīt par normālu pieauguma tempu, un produktivitāte ir pieaugusi par 19 %. Samazinoties nodarbinātībai, kā minēts iepriekš, šī tendence liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem nezaudēt konkurētspēju, neraugoties uz importu no Indijas par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(71)

Daži rādītāji liecina par pozitīvām tendencēm – pārskata periodā algas ir pieaugušas par 13 %, ko var uzskatīt par normālu pieauguma tempu, un produktivitāte ir pieaugusi par 19 %. Samazinoties nodarbinātībai, kā minēts iepriekš, šī tendence liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem nezaudēt konkurētspēju, neraugoties uz importu no Indijas par dempinga cenām.

| (72) | Ņemot vēra iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vēra iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta nozīmē.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   IEVADS

| (73) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, kas vienlaikus varētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīt kaitējumu, arī tika pārbaudīti, lai nodrošinātu, ka šo faktoru nodarītais iespējamais kaitējums nav radies importa par dempinga cenām dēļ. |
| --- | --- |

(73)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, kas vienlaikus varētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīt kaitējumu, arī tika pārbaudīti, lai nodrošinātu, ka šo faktoru nodarītais iespējamais kaitējums nav radies importa par dempinga cenām dēļ.

2.   IMPORTA PAR DEMPINGA CENĀM SEKAS

| (74) | Importa par dempinga cenām ievērojamais pieaugums par 76 % laikā no 1999. gada līdz IP, un tā atbilstošā Kopienas tirgus daļa, proti, par aptuveni 3.5 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (vidēji aptuveni no 6 līdz 12 % IP laikā), kas sakrita ar situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Tajā paša laikposmā Kopienas ražošanas nozare piedzīvoja pārdošanas apjoma kritumu (- 1 %), tirgus daļu zaudējumu (- 6.3 procentu punkti) un rentabilitātes kritumu (- 8.7 procentu punkti). Šāda attīstība jāskata kopsakarībā ar Kopienas pieaugošo tirgu laikposmā no 1999. gada līdz IP. Turklāt dempinga cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām pārbaudes laikposmā un izdarīja spiedienu uz tām. Izrietošais Kopienas ražošanas nozares cenu kritums (par 8 %) tad, kad ražošanas izmaksas pieauga gandrīz par 2 %, izraisīja novēroto rentabilitātes kritumu. Tādēļ pagaidām tiek uzskatīts, ka imports par dempinga cenām ievērojami negatīvi ietekmē Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(74)

Importa par dempinga cenām ievērojamais pieaugums par 76 % laikā no 1999. gada līdz IP, un tā atbilstošā Kopienas tirgus daļa, proti, par aptuveni 3.5 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (vidēji aptuveni no 6 līdz 12 % IP laikā), kas sakrita ar situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Tajā paša laikposmā Kopienas ražošanas nozare piedzīvoja pārdošanas apjoma kritumu (- 1 %), tirgus daļu zaudējumu (- 6.3 procentu punkti) un rentabilitātes kritumu (- 8.7 procentu punkti). Šāda attīstība jāskata kopsakarībā ar Kopienas pieaugošo tirgu laikposmā no 1999. gada līdz IP. Turklāt dempinga cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām pārbaudes laikposmā un izdarīja spiedienu uz tām. Izrietošais Kopienas ražošanas nozares cenu kritums (par 8 %) tad, kad ražošanas izmaksas pieauga gandrīz par 2 %, izraisīja novēroto rentabilitātes kritumu. Tādēļ pagaidām tiek uzskatīts, ka imports par dempinga cenām ievērojami negatīvi ietekmē Kopienas ražošanas nozari.

3.   CITU FAKTORU IZRAISĪTĀS SEKAS

a)   Pieprasījums kritums, kas saistīts ar tērauda tirgus pieauguma samazināšanos

| (75) | Divas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums bija saistīts ar 2001. un 2002. gada sākumā vērojamo tērauda rūpniecības lejupslīdi, kas ir galvenais šāda veida produkta patērētājs. |
| --- | --- |

(75)

Divas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums bija saistīts ar 2001. un 2002. gada sākumā vērojamo tērauda rūpniecības lejupslīdi, kas ir galvenais šāda veida produkta patērētājs.

| (76) | Tērauda rūpniecībā no 2001. līdz 2002. gadam piedzīvotā lejupslīde ir atzīta un attiecīgā produkta un līdzīgu produktu patēriņa tendence patiešām to ir apstiprinājusi, kas sasniedza zemāko punktu 2000. gadā un tādējādi samazinājās 2001. un 2002. gadā. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte patiešām ir strauji kritusies no 2000. līdz 2002. gadam. Tomēr šis arguments noteikti nav attiecināms uz 2000. gadu, kad Kopienas ražošanas nozare pilnībā nevarēja savā labā izmantot 2000. gada uzplaukumu tērauda tirgū, ko tajā gadā apliecināja novērotais ievērojamais pārdošanas cenu un rentabilitātes kritums. Turpretim šajā gadā importa apjoms no Indijas strauji pieauga par 45 % un tā tirgus daļa palielinājās par 1,5 procentu punktiem. Ir jāatzīmē, ka patēriņa līmenis laikā no 2000. gada līdz IP bija ievērojami virs 1999. gada līmeņa. Tādēļ tērauda rūpniecības lejupslīde neatspoguļojās vispārējā pazemināta pieprasījumā pēc minētā produkta un līdzīgiem produktiem, lai arī turpmākajos gados netika sasniegts ievērojamais 2000. gada līmenis. Tādēļ pagaidām ir nolemts, ka pieprasījuma samazināšanās saistībā ar sarukumu tērauda tirgū, nepietiekami izskaidro Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un vienīgi veicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ierobežotā apmērā. Sekas nebija tādas, lai mainītu rezultātu par to, ka pastāv patiesa un būtiska cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no minētās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(76)

Tērauda rūpniecībā no 2001. līdz 2002. gadam piedzīvotā lejupslīde ir atzīta un attiecīgā produkta un līdzīgu produktu patēriņa tendence patiešām to ir apstiprinājusi, kas sasniedza zemāko punktu 2000. gadā un tādējādi samazinājās 2001. un 2002. gadā. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte patiešām ir strauji kritusies no 2000. līdz 2002. gadam. Tomēr šis arguments noteikti nav attiecināms uz 2000. gadu, kad Kopienas ražošanas nozare pilnībā nevarēja savā labā izmantot 2000. gada uzplaukumu tērauda tirgū, ko tajā gadā apliecināja novērotais ievērojamais pārdošanas cenu un rentabilitātes kritums. Turpretim šajā gadā importa apjoms no Indijas strauji pieauga par 45 % un tā tirgus daļa palielinājās par 1,5 procentu punktiem. Ir jāatzīmē, ka patēriņa līmenis laikā no 2000. gada līdz IP bija ievērojami virs 1999. gada līmeņa. Tādēļ tērauda rūpniecības lejupslīde neatspoguļojās vispārējā pazemināta pieprasījumā pēc minētā produkta un līdzīgiem produktiem, lai arī turpmākajos gados netika sasniegts ievērojamais 2000. gada līmenis. Tādēļ pagaidām ir nolemts, ka pieprasījuma samazināšanās saistībā ar sarukumu tērauda tirgū, nepietiekami izskaidro Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un vienīgi veicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ierobežotā apmērā. Sekas nebija tādas, lai mainītu rezultātu par to, ka pastāv patiesa un būtiska cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no minētās valsts un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

b)   Konkurences noteikumu normalizēšana pēc karteļu izjaukšanas

| (77) | Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums bija tikai konkurences noteikumu normalizēšanas sekas Kopienas tirgū attiecībā uz grafīta elektrodu sistēmām. Konkrētāk minētās puses saista Kopienas ražošanas nozares cenu un rentabilitātes kritumu no 1999. gada ar apstākli, ka karteļu dēļ sākuma punkts bija mākslīgi augsts. |
| --- | --- |

(77)

Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums bija tikai konkurences noteikumu normalizēšanas sekas Kopienas tirgū attiecībā uz grafīta elektrodu sistēmām. Konkrētāk minētās puses saista Kopienas ražošanas nozares cenu un rentabilitātes kritumu no 1999. gada ar apstākli, ka karteļu dēļ sākuma punkts bija mākslīgi augsts.

| (78) | Komisija 2001. gada 18. jūlija Lēmumā 2002/271/EK (5) konstatēja, ka divi Kopienas ražotāji, kas bija iesnieguši sūdzības, kopā ar diviem citiem ražotājiem izveidoja karteli laikā no 1992. gada maija līdz 1998. gada martam. IP, kas noteikts esošajā antidempinga procedūrā, ir no 2002. gada 1. aprīļa y el 2003. gada līdz 31. martam, turpretim kaitējuma tendenču novērtējuma periods ilgst no 1999. gada 1. janvāra līdz IP beigām. Tādēļ gan IP, gan minētais periods noteikts ievērojami vēlāk nekā karteļa darbība. Pārbaudē arī noskaidrojās, ka, neskatoties uz dažādu veidu esošiem nolīgumiem un līgumiem, par darījumu lielāko apjomu daļu parasti ir noslēgts gada līgums, jo gada laikā tiek garantēts konkrēts piegāžu skaits par konkrētu cenu. Sarunas par gada līgumiem parasti risinājās oktobrī un novembrī gadā pirms līguma stāšanās spēkā. Pārbaudē atklājās, ka laikā no 1998. līdz 1999. gadam tika noslēgti gada līgumi par 40 % darījumu, sešu mēnešu līgumi sedza 35 % un trīs mēnešu līgumi vai vienreizēji pasūtījumi – apmēram 25 %. Ilgtermiņa līgumi (piemēram, trīs gadu līgums) salīdzinoši nesen guvuši priekšrocību, taču no 1997. līdz 1998. gadam tikuši maz izmantoti, vai pat vispār netika slēgti, tā kā tas varēja būt loģiski sagaidāms tirgū, kam raksturīgas augstas cenas. Noskaidrojās, ka patiesībā gandrīz visiem darījumiem izrakstīts faktūrrēķins un tie ir apmaksāti 1999. gadā, un (58) un (59) apsvērumā aplūkotās cenas izriet no pārdevēju un pircēju nolīgumiem, kas noslēgts pēc tā perioda, kurā konstatēta tirgus cenu fiksēšana. de concertación de mercados y precios. |
| --- | --- |

(78)

Komisija 2001. gada 18. jūlija Lēmumā 2002/271/EK (5) konstatēja, ka divi Kopienas ražotāji, kas bija iesnieguši sūdzības, kopā ar diviem citiem ražotājiem izveidoja karteli laikā no 1992. gada maija līdz 1998. gada martam. IP, kas noteikts esošajā antidempinga procedūrā, ir no 2002. gada 1. aprīļa y el 2003. gada līdz 31. martam, turpretim kaitējuma tendenču novērtējuma periods ilgst no 1999. gada 1. janvāra līdz IP beigām. Tādēļ gan IP, gan minētais periods noteikts ievērojami vēlāk nekā karteļa darbība. Pārbaudē arī noskaidrojās, ka, neskatoties uz dažādu veidu esošiem nolīgumiem un līgumiem, par darījumu lielāko apjomu daļu parasti ir noslēgts gada līgums, jo gada laikā tiek garantēts konkrēts piegāžu skaits par konkrētu cenu. Sarunas par gada līgumiem parasti risinājās oktobrī un novembrī gadā pirms līguma stāšanās spēkā. Pārbaudē atklājās, ka laikā no 1998. līdz 1999. gadam tika noslēgti gada līgumi par 40 % darījumu, sešu mēnešu līgumi sedza 35 % un trīs mēnešu līgumi vai vienreizēji pasūtījumi – apmēram 25 %. Ilgtermiņa līgumi (piemēram, trīs gadu līgums) salīdzinoši nesen guvuši priekšrocību, taču no 1997. līdz 1998. gadam tikuši maz izmantoti, vai pat vispār netika slēgti, tā kā tas varēja būt loģiski sagaidāms tirgū, kam raksturīgas augstas cenas. Noskaidrojās, ka patiesībā gandrīz visiem darījumiem izrakstīts faktūrrēķins un tie ir apmaksāti 1999. gadā, un (58) un (59) apsvērumā aplūkotās cenas izriet no pārdevēju un pircēju nolīgumiem, kas noslēgts pēc tā perioda, kurā konstatēta tirgus cenu fiksēšana. de concertación de mercados y precios.

| (79) | Iepriekš minēto argumentu pastiprinošs fakts - tās pašas ieinteresētās puses pievērsa Komisijas uzmanību lielā diametra elektrodu (piemēram, ar diametru, kas lielāks par 700 mm) cenu attīstībai; tā ir nozare, kurā Indijas ražotāji iespējams nedarbojas. Pārbaudē konstatēts, ka abi Indijas ražotāji eksportētāji pilnveidoja savas tehniskās iespējas, lai ražotu šo produktu klāstu, kaut arī IP laikā viņi to neeksportēja uz Kopienu. Pārbaudē atklājās arī tas, ka no 1999. gada līdz IP vairāk samazinājās Kopienas ražošanas nozares cenas šim konkrētajam produktu klāstam nekā Kopienas ražošanas nozares vidējās cenām līdzīgam produktam kopumā. Šis produktu klāsts veido ierobežotu daļu – aptuveni 8 % - no Kopienas ražošanas nozares līdzīga produkta kopējā pārdošanas apjoma Kopienas tirgū. Šim konkrētajam tirgus segmentam ir vēl divas iezīmes. Pirmkārt, tas ir samērā jauns un augošs tirgus, kas nozīmē to, ka no 1999. gada līdz IP šis tirgus ir kļuvis aizvien konkurētspējīgāks. Otrkārt, tam ir raksturīgs ļoti neliels skaits lielu pasūtītāju, kas iepērk arī mazāka diametra elektrodus. Tas būtu pašsaprotami, ka šie krietni virs vidējā līmeņa lielie klienti izmanto savu ietekmīgo pirktspēju, lai saņemtu lielākas atlaides, ko “parastie” pircēji neiegūtu. Līdz ar to cenu izmaiņas šajā konkrētajā segmentā deformē pieaugošais iepriekšminēto lielo pasūtītāju pārsvars. Lai gan Indijas ražotāji IP laikā regulāri nav eksportējuši šo produkta veidu, pārbaudē konstatēts, ka Indijas cenu piedāvājumi šim produkta veidam, kuru Kopienas klienti izmanto kā līdzekli turpmākai darījumu slēgšanai viņu sarunās ar Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(79)

Iepriekš minēto argumentu pastiprinošs fakts - tās pašas ieinteresētās puses pievērsa Komisijas uzmanību lielā diametra elektrodu (piemēram, ar diametru, kas lielāks par 700 mm) cenu attīstībai; tā ir nozare, kurā Indijas ražotāji iespējams nedarbojas. Pārbaudē konstatēts, ka abi Indijas ražotāji eksportētāji pilnveidoja savas tehniskās iespējas, lai ražotu šo produktu klāstu, kaut arī IP laikā viņi to neeksportēja uz Kopienu. Pārbaudē atklājās arī tas, ka no 1999. gada līdz IP vairāk samazinājās Kopienas ražošanas nozares cenas šim konkrētajam produktu klāstam nekā Kopienas ražošanas nozares vidējās cenām līdzīgam produktam kopumā. Šis produktu klāsts veido ierobežotu daļu – aptuveni 8 % - no Kopienas ražošanas nozares līdzīga produkta kopējā pārdošanas apjoma Kopienas tirgū. Šim konkrētajam tirgus segmentam ir vēl divas iezīmes. Pirmkārt, tas ir samērā jauns un augošs tirgus, kas nozīmē to, ka no 1999. gada līdz IP šis tirgus ir kļuvis aizvien konkurētspējīgāks. Otrkārt, tam ir raksturīgs ļoti neliels skaits lielu pasūtītāju, kas iepērk arī mazāka diametra elektrodus. Tas būtu pašsaprotami, ka šie krietni virs vidējā līmeņa lielie klienti izmanto savu ietekmīgo pirktspēju, lai saņemtu lielākas atlaides, ko “parastie” pircēji neiegūtu. Līdz ar to cenu izmaiņas šajā konkrētajā segmentā deformē pieaugošais iepriekšminēto lielo pasūtītāju pārsvars. Lai gan Indijas ražotāji IP laikā regulāri nav eksportējuši šo produkta veidu, pārbaudē konstatēts, ka Indijas cenu piedāvājumi šim produkta veidam, kuru Kopienas klienti izmanto kā līdzekli turpmākai darījumu slēgšanai viņu sarunās ar Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem.

| (80) | Komisija pieprasīja un saņēma ilgtermiņa cenu sērijas (kopš 1980. gadu vidus) no Kopienas ražošanas nozares, kas raksturo līdzīgu produktu pārdevumu Kopienas tirgū. Šīs sērijas norāda uz to, ka cenas pakāpeniski pieaugušas deviņdesmito gadu laikā un virsotni sasniegušas 1998. gadā. Laikā no 1998. līdz 1999. gadam tika novērots straujš cenu kritums par 14 %, kas skaidri parāda tirgus cenu fiksēšanas perioda beigas. |
| --- | --- |

(80)

Komisija pieprasīja un saņēma ilgtermiņa cenu sērijas (kopš 1980. gadu vidus) no Kopienas ražošanas nozares, kas raksturo līdzīgu produktu pārdevumu Kopienas tirgū. Šīs sērijas norāda uz to, ka cenas pakāpeniski pieaugušas deviņdesmito gadu laikā un virsotni sasniegušas 1998. gadā. Laikā no 1998. līdz 1999. gadam tika novērots straujš cenu kritums par 14 %, kas skaidri parāda tirgus cenu fiksēšanas perioda beigas.

| (81) | Papildus, arguments par konkurences noteikumu normalizēšanu pēc karteļu izjaukšanas nesniedz skaidrojumu Kopienas ražošanas nozarē piedzīvotajam tirgus daļas zaudējumam no 1999. gada līdz IP, kā to simetriski pretstatīja importu par dempinga cenām tirgus daļas pieaugumam. No iepriekš teikta izriet, ka konkurences noteikumu normalizēšana pēc karteļu izjaukšanas varētu izskaidrot vienīgi atsevišķas Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma tendences, un tātad tās ietekme nevar mainīt pagaidu secinājumus par patiesu un būtisku saikni starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(81)

Papildus, arguments par konkurences noteikumu normalizēšanu pēc karteļu izjaukšanas nesniedz skaidrojumu Kopienas ražošanas nozarē piedzīvotajam tirgus daļas zaudējumam no 1999. gada līdz IP, kā to simetriski pretstatīja importu par dempinga cenām tirgus daļas pieaugumam. No iepriekš teikta izriet, ka konkurences noteikumu normalizēšana pēc karteļu izjaukšanas varētu izskaidrot vienīgi atsevišķas Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma tendences, un tātad tās ietekme nevar mainīt pagaidu secinājumus par patiesu un būtisku saikni starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei.

c)   Citu Kopienas procedūru īstenošana

| (82) | Pārbaudē nepiedalījās citi Kopienas ražotāji, kas nav iekļaujami Kopienas ražošanas nozares nozarē. Tomēr jānorāda, ka viens no diviem zināmiem Kopienas ražotajiem bankrotēja un 2002. gada novembrī pārtrauca ražošanu (skatīt (33) apsvērumu). Pamatojoties uz pierādījumu, EK divu citu ražotāju pārdošanas apjoms 1999. gadā pieauga no 15 000 tonnām līdz 21 000 tonnām 2002. gadā pirms tas IP laikā samazinājās līdz 19 000 tonnām. Minēto ražotāju tirgus daļa 1999. gadā palielinājās no 12,5 % līdz 16,6 % 2002. gadā pirms tā saruka līdz 14,4 % IP. Ja tiktu pārbaudīts tikai viss 2003. gads, vienīgā atlikušā Kopienas ražotāja tirgus daļai būtu jābūt 9,7 %. Tā kā ir skaidrs, ka divi citi Kopienas ražotāji ieguva 1,9 procentu punktus no tirgus daļas laikā no 1999. gada līdz IP, fakts, ka viens ražotājs ir kļuvis maksātnespējīgs attiecība uz Kopienas ražošanas liecina par kaitējuma situāciju. Tādēļ jau iepriekš ir secināts, ka citu Kopienas ražotāju darbība, kas Kopienas ražošanas nozarei nodarījusi kaitējumu vienīgi nelielā apmērā un ka tā ietekme tādēļ nemainīja pagaidu secinājumu par patiesu un būtisku cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(82)

Pārbaudē nepiedalījās citi Kopienas ražotāji, kas nav iekļaujami Kopienas ražošanas nozares nozarē. Tomēr jānorāda, ka viens no diviem zināmiem Kopienas ražotajiem bankrotēja un 2002. gada novembrī pārtrauca ražošanu (skatīt (33) apsvērumu). Pamatojoties uz pierādījumu, EK divu citu ražotāju pārdošanas apjoms 1999. gadā pieauga no 15 000 tonnām līdz 21 000 tonnām 2002. gadā pirms tas IP laikā samazinājās līdz 19 000 tonnām. Minēto ražotāju tirgus daļa 1999. gadā palielinājās no 12,5 % līdz 16,6 % 2002. gadā pirms tā saruka līdz 14,4 % IP. Ja tiktu pārbaudīts tikai viss 2003. gads, vienīgā atlikušā Kopienas ražotāja tirgus daļai būtu jābūt 9,7 %. Tā kā ir skaidrs, ka divi citi Kopienas ražotāji ieguva 1,9 procentu punktus no tirgus daļas laikā no 1999. gada līdz IP, fakts, ka viens ražotājs ir kļuvis maksātnespējīgs attiecība uz Kopienas ražošanas liecina par kaitējuma situāciju. Tādēļ jau iepriekš ir secināts, ka citu Kopienas ražotāju darbība, kas Kopienas ražošanas nozarei nodarījusi kaitējumu vienīgi nelielā apmērā un ka tā ietekme tādēļ nemainīja pagaidu secinājumu par patiesu un būtisku cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei.

d)   Imports no citām trešām valstīm

| (83) | Saskaņā ar pieejamo informāciju līdzīgu produktu importa kopējais apjoms no trešām valstīm, kas nav Indija, palielinājās par 20 % no apmēram 13 000 tonnu 1999. gadā līdz 15 000tonnām IP un valstu tirgus daļa IP laikā pieauga no 10,7 % 1999. gadā līdz 11,8 %. Attiecībā vidējiem svērtiem apjomiem uz šo importu CIF cenām, laikā no 1999. gada līdz IP tās samazinājās par 8 % no apmēram 2 400 EUR/t 1999. gadā līdz 2 200 EUR/t IP. Jānorāda, ka importu cenas no trešām valstīm, kas nav Indija, paliek ievērojami augstākas, nekā importu cenas no attiecīgajām valstīm aplūkotajā periodā. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar pieejamo informāciju līdzīgu produktu importa kopējais apjoms no trešām valstīm, kas nav Indija, palielinājās par 20 % no apmēram 13 000 tonnu 1999. gadā līdz 15 000tonnām IP un valstu tirgus daļa IP laikā pieauga no 10,7 % 1999. gadā līdz 11,8 %. Attiecībā vidējiem svērtiem apjomiem uz šo importu CIF cenām, laikā no 1999. gada līdz IP tās samazinājās par 8 % no apmēram 2 400 EUR/t 1999. gadā līdz 2 200 EUR/t IP. Jānorāda, ka importu cenas no trešām valstīm, kas nav Indija, paliek ievērojami augstākas, nekā importu cenas no attiecīgajām valstīm aplūkotajā periodā.

| (84) | Noskaidrojās arī tas, ka vienīgi imports no trīs valstīm, kas nav Indija, atbilda Kopienas tirgus daļai, kas ir lielāka par 1 % IP, t.i., Japāna, Polija un ASV. Tika noskaidrots, ka i) Japānas tirgus daļa pieauga no 2,1 % 1999. gadā līdz 2,6 % IP laikā, ii) Polijas tirgus daļa palielinājās no 3,3 % 1999. gadā līdz 4,4 % IP laikā un iii) ASV tirgus daļa samazinājās no 5,3 % 1999. gadā līdz 4,7 % IP laikā. No šīm trim izcelsmes valstīm Japānas un ASV CIF importa cenas samazina Kopienas ražošanas nozares cenas, kamēr Polijas izcelsmes importu cenas bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Papildus šo trīs valstu izcelsmes CIF importa cenas ir bijušas vienmēr augstākas par attiecīgās valsts cenām. Turklāt nav atrasts pierādījums, kas liecinātu, ka imports noticis par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(84)

Noskaidrojās arī tas, ka vienīgi imports no trīs valstīm, kas nav Indija, atbilda Kopienas tirgus daļai, kas ir lielāka par 1 % IP, t.i., Japāna, Polija un ASV. Tika noskaidrots, ka i) Japānas tirgus daļa pieauga no 2,1 % 1999. gadā līdz 2,6 % IP laikā, ii) Polijas tirgus daļa palielinājās no 3,3 % 1999. gadā līdz 4,4 % IP laikā un iii) ASV tirgus daļa samazinājās no 5,3 % 1999. gadā līdz 4,7 % IP laikā. No šīm trim izcelsmes valstīm Japānas un ASV CIF importa cenas samazina Kopienas ražošanas nozares cenas, kamēr Polijas izcelsmes importu cenas bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Papildus šo trīs valstu izcelsmes CIF importa cenas ir bijušas vienmēr augstākas par attiecīgās valsts cenām. Turklāt nav atrasts pierādījums, kas liecinātu, ka imports noticis par dempinga cenām.

| (85) | Pārbaudē konstatēts, ka divas ražošanas iekārtas, kas izgatavo līdzīgu produktu Polijā un to eksportē Kopienā, ir viena sūdzības iesniedzēja Kopienas ražotāja divi meitasuzņēmumi. Tādēļ viss iepriekš minētais importa apjoms no Polijas IP laikā ticis importēts iepriekš minētā Kopienas ražotāja vārdā. Pārbaudē tāpat konstatēts, kas aptuveni 40 % līdzīga produkta apjoma no ASV patiesībā bija importējis cits sūdzības iesniedzējs Kopienas ražotājs galīgai pārdošanai Kopienā. Netika atrasts norādījums uz to, ka atbilstošā tālākā pārdošana radīja kaitējumu citiem Kopienas ražotajiem vai, ka šīs importēšanas darbības notika uz pašu ražošanas rēķina Kopienā. Diviem sūdzības iesniedzējiem Kopienas ražotājiem pieder citas iekārtas, kas izgatavo līdzīgu produktu trešās valstīs, tomēr pārbaudē noskaidrots, ka gan atsevišķi, gan kopumā šie importa apjomi niecīgi, t.i., mazāki par 1 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(85)

Pārbaudē konstatēts, ka divas ražošanas iekārtas, kas izgatavo līdzīgu produktu Polijā un to eksportē Kopienā, ir viena sūdzības iesniedzēja Kopienas ražotāja divi meitasuzņēmumi. Tādēļ viss iepriekš minētais importa apjoms no Polijas IP laikā ticis importēts iepriekš minētā Kopienas ražotāja vārdā. Pārbaudē tāpat konstatēts, kas aptuveni 40 % līdzīga produkta apjoma no ASV patiesībā bija importējis cits sūdzības iesniedzējs Kopienas ražotājs galīgai pārdošanai Kopienā. Netika atrasts norādījums uz to, ka atbilstošā tālākā pārdošana radīja kaitējumu citiem Kopienas ražotajiem vai, ka šīs importēšanas darbības notika uz pašu ražošanas rēķina Kopienā. Diviem sūdzības iesniedzējiem Kopienas ražotājiem pieder citas iekārtas, kas izgatavo līdzīgu produktu trešās valstīs, tomēr pārbaudē noskaidrots, ka gan atsevišķi, gan kopumā šie importa apjomi niecīgi, t.i., mazāki par 1 % no Kopienas patēriņa.

| (86) | Divi sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji ir uzņēmumi, kas darbojas pasaules mērogā. Viņu darbības lauks nav vienīgi Kopiena. Šie uzņēmumi ne tikai importē līdzīgu produktu ierobežotā apjomā galīgai pārdošanai Kopienā, bet arī no Kopienas eksportē ievērojamu savas Kopienā izgatavotās produkcijas apjomu. Pamatojums šiem pasaules mēroga pārvadājumiem ir pieaugošā tendence specializēt dažādas iekārtas atkarība no līdzīga produkta izmēriem un kvalitātes, tieši ietekmējot to, ka abiem sūdzības iesniedzējiem Kopienas ražotajiem attiecībā uz dažiem izmēriem un kvalitāti uzsākt importu no ražotnēm, kas nav EK ražotnes, lai papildinātu klientam Kopienā piedāvāto preču klāstu. |
| --- | --- |

(86)

Divi sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji ir uzņēmumi, kas darbojas pasaules mērogā. Viņu darbības lauks nav vienīgi Kopiena. Šie uzņēmumi ne tikai importē līdzīgu produktu ierobežotā apjomā galīgai pārdošanai Kopienā, bet arī no Kopienas eksportē ievērojamu savas Kopienā izgatavotās produkcijas apjomu. Pamatojums šiem pasaules mēroga pārvadājumiem ir pieaugošā tendence specializēt dažādas iekārtas atkarība no līdzīga produkta izmēriem un kvalitātes, tieši ietekmējot to, ka abiem sūdzības iesniedzējiem Kopienas ražotajiem attiecībā uz dažiem izmēriem un kvalitāti uzsākt importu no ražotnēm, kas nav EK ražotnes, lai papildinātu klientam Kopienā piedāvāto preču klāstu.

| (87) | Ņemot vērā vidējās cenas, šo importu nelielo apjomu, to ierobežoto tirgus daļu un iepriekš minētos apsvērumus par produktu klāstu, netika atrastas norādes, ka šis imports, neatkarīgi, vai tas ir no trešo valstu izcelsmes divu Kopienas ražotāju, kas iesnieguši sūdzību, ražotnēm, vai arī nav, lielā mērā ir veicinājis situāciju, kas rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei attiecībā uz tirgus daļām, pārdošanas apjomiem, nodarbinātību, ieguldījumiem, rentabilitāti, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā vidējās cenas, šo importu nelielo apjomu, to ierobežoto tirgus daļu un iepriekš minētos apsvērumus par produktu klāstu, netika atrastas norādes, ka šis imports, neatkarīgi, vai tas ir no trešo valstu izcelsmes divu Kopienas ražotāju, kas iesnieguši sūdzību, ražotnēm, vai arī nav, lielā mērā ir veicinājis situāciju, kas rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei attiecībā uz tirgus daļām, pārdošanas apjomiem, nodarbinātību, ieguldījumiem, rentabilitāti, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu.

| (88) | Apgalvots tika arī tas, ka šī procedūra ir diskriminējoša tādēļ, ka tā nav ņēmusi vērā tādus līdzīgu produktu imports, kuru izcelsme valsts ir Ķīnas Tautas Republika (ĶTR), kā to apliecināja salīdzinoši lielie importa apjomi no ĶTR, kas deklarēts ar KN kodu 8545 11 00. Vispirms ir jāuzsver, ka KN kods 8545 11 00 attiecas ne tikai uz attiecīgo produktu un līdzīgo produktu, bet arī citām precēm. Tādēļ nav piemēroti izdarīt secinājumus, pamatojoties vienīgi uz iepriekš minēto CN kodu. Īpaša uzmanība tomēr bija pievērsta šim jautājumam pārbaužu laikā, kas veiktas to patērētāju uzņēmumos, kas sadarbojušies. Lai gan vairāki patērētāji aptaujas lapās ziņoja par no ĶTR importētiem līdzīgu produktu apjomiem, pārbaude uz vietas pierādīja, ka neviens no šiem Ķīnas ražojuma elektrodiem atbilst parametriem, kas raksturo attiecīgo produktu. Papildus, viena no divām lietotāju asociācijām skaidri pamatoja rakstiskā iesniegumā, ka ĶTR neražoja un neeksportēja līdzīgu produktu Kopienā laikā no 1999. gada līdz IP. Tādēļ arguments ir noraidīts. |
| --- | --- |

(88)

Apgalvots tika arī tas, ka šī procedūra ir diskriminējoša tādēļ, ka tā nav ņēmusi vērā tādus līdzīgu produktu imports, kuru izcelsme valsts ir Ķīnas Tautas Republika (ĶTR), kā to apliecināja salīdzinoši lielie importa apjomi no ĶTR, kas deklarēts ar KN kodu 8545 11 00. Vispirms ir jāuzsver, ka KN kods 8545 11 00 attiecas ne tikai uz attiecīgo produktu un līdzīgo produktu, bet arī citām precēm. Tādēļ nav piemēroti izdarīt secinājumus, pamatojoties vienīgi uz iepriekš minēto CN kodu. Īpaša uzmanība tomēr bija pievērsta šim jautājumam pārbaužu laikā, kas veiktas to patērētāju uzņēmumos, kas sadarbojušies. Lai gan vairāki patērētāji aptaujas lapās ziņoja par no ĶTR importētiem līdzīgu produktu apjomiem, pārbaude uz vietas pierādīja, ka neviens no šiem Ķīnas ražojuma elektrodiem atbilst parametriem, kas raksturo attiecīgo produktu. Papildus, viena no divām lietotāju asociācijām skaidri pamatoja rakstiskā iesniegumā, ka ĶTR neražoja un neeksportēja līdzīgu produktu Kopienā laikā no 1999. gada līdz IP. Tādēļ arguments ir noraidīts.

e)   Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultāti

| (89) | Norādot uz Kopienas ražošanas nozares eksporta cenu lielo kritumu, viena ieinteresēta puse apgalvoja, ka i) tas liecināja par cēloņsakarības neesamību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un ii) to varētu uzskatīt par apzinātu kaitējumu. |
| --- | --- |

(89)

Norādot uz Kopienas ražošanas nozares eksporta cenu lielo kritumu, viena ieinteresēta puse apgalvoja, ka i) tas liecināja par cēloņsakarības neesamību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un ii) to varētu uzskatīt par apzinātu kaitējumu.

| (90) | Kā iepriekš minēts, divi sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji darbojas pasaules mērogā. Pārbaudē noskaidrots, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms ir apmēram par 15 % lielāks nekā tās pārdotais apjoms Kopienā. No 1999. gada līmeņa, kas bija apmēram 100 000 t, Kopienas ražošanas nozares eksportētais pārdošanas apjoms pieauga līdz 12 % 2000. gadā, samazinājās par 20 procentu punktiem 2001. gadā, palielinājās par 2 procentu punktiem 2002. gadā un vēl par 6 procentu punktiem IP laikā. IP laikā eksportētais pārdošanas apjoms ļoti tuvinājās 1999. gadā novērotajam līmenim, un tādēļ apjomradītu ietaupījumu zudumu nevar saistīt ar eksporta darbību. Pārbaudē konstatēts, ka eksporta pārdošanas cenas samazinājās apmēram par 14 % laika no 1999. gada līdz IP. Tomēr, raugoties uz šo novērojumu, atsevišķi no citiem faktiem, kuriem var būt nozīme pasaules tirgū, tas nav saistīts ar notiekošo procedūru, kas skar Kopienas tirgu, nevis pasaules tirgu. Tāpat ir jānorāda, ka kaitējuma novērtējumā aplūkotā rentabilitātes tendence attiecas vienīgi uz pašas Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdošanu Kopienā. Lai gan eksporta preču pārdošanas apjomu rentabilitāte veidojās nedaudz sliktāk nekā Kopienas pārdošanas apjomu rentabilitāte, šis fakts arī neattiecas uz esošo procedūru. Tādēļ uzskata, ka eksporta darbība nekādā veidā nevarēja veicināt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportētais pārdošanas apjoms (tonnās) | nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Eksporta preču pārdošanas apjomu vienības cena (EUR/tonna) | nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu) |
| Indekss (1999. = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(90)

Kā iepriekš minēts, divi sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji darbojas pasaules mērogā. Pārbaudē noskaidrots, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms ir apmēram par 15 % lielāks nekā tās pārdotais apjoms Kopienā. No 1999. gada līmeņa, kas bija apmēram 100 000 t, Kopienas ražošanas nozares eksportētais pārdošanas apjoms pieauga līdz 12 % 2000. gadā, samazinājās par 20 procentu punktiem 2001. gadā, palielinājās par 2 procentu punktiem 2002. gadā un vēl par 6 procentu punktiem IP laikā. IP laikā eksportētais pārdošanas apjoms ļoti tuvinājās 1999. gadā novērotajam līmenim, un tādēļ apjomradītu ietaupījumu zudumu nevar saistīt ar eksporta darbību. Pārbaudē konstatēts, ka eksporta pārdošanas cenas samazinājās apmēram par 14 % laika no 1999. gada līdz IP. Tomēr, raugoties uz šo novērojumu, atsevišķi no citiem faktiem, kuriem var būt nozīme pasaules tirgū, tas nav saistīts ar notiekošo procedūru, kas skar Kopienas tirgu, nevis pasaules tirgu. Tāpat ir jānorāda, ka kaitējuma novērtējumā aplūkotā rentabilitātes tendence attiecas vienīgi uz pašas Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdošanu Kopienā. Lai gan eksporta preču pārdošanas apjomu rentabilitāte veidojās nedaudz sliktāk nekā Kopienas pārdošanas apjomu rentabilitāte, šis fakts arī neattiecas uz esošo procedūru. Tādēļ uzskata, ka eksporta darbība nekādā veidā nevarēja veicināt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

1999

2000

2001

2002

IP

Eksportētais pārdošanas apjoms (tonnās)

nav izpaužams (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

112

91

93

99

Eksporta preču pārdošanas apjomu vienības cena (EUR/tonna)

nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto (36) apsvērumu)

Indekss (1999. = 100)

100

96

102

88

86

4.   SECINĀJUMS PAR CĒLOŅSAKARĪBU

| (91) | Noslēgumā apstiprinās, ka attiecīgais imports par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei radīja būtisku kaitējumu, kuru būtībā raksturo tirgus daļas, vienības pārdošanas cenas (8 %) samazināšanās laikā no 1999. gadam līdz IP, turpretim ražošanas izmaksas ir pieaugušas par 2 %, kam sekoja rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmu kritums no pamatdarbības un investīciju, nodarbinātības samazināšanās. |
| --- | --- |

(91)

Noslēgumā apstiprinās, ka attiecīgais imports par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei radīja būtisku kaitējumu, kuru būtībā raksturo tirgus daļas, vienības pārdošanas cenas (8 %) samazināšanās laikā no 1999. gadam līdz IP, turpretim ražošanas izmaksas ir pieaugušas par 2 %, kam sekoja rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmu kritums no pamatdarbības un investīciju, nodarbinātības samazināšanās.

| (92) | Pieprasījuma samazināšanās sekas patiešām ir saistītas ar sarukumu tērauda tirgū, konkurences noteikumu normalizēšanas sekas pēc karteļu izjaukšanas, citu Kopienas ražotāju darbības sekas, sekas attiecība uz importu no trešām valstīm, Kopienas ražošanas nozares eksporta izpildes sekas neradās vai bija ļoti ierobežotas, un tādēļ nespēja mainīt pagaidu secinājumus par patiesu un būtisku cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(92)

Pieprasījuma samazināšanās sekas patiešām ir saistītas ar sarukumu tērauda tirgū, konkurences noteikumu normalizēšanas sekas pēc karteļu izjaukšanas, citu Kopienas ražotāju darbības sekas, sekas attiecība uz importu no trešām valstīm, Kopienas ražošanas nozares eksporta izpildes sekas neradās vai bija ļoti ierobežotas, un tādēļ nespēja mainīt pagaidu secinājumus par patiesu un būtisku cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei.

| (93) | Tādēļ pagaidām secina, ka Indijas izcelsmes imports par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu šīs pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(93)

Tādēļ pagaidām secina, ka Indijas izcelsmes imports par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu šīs pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

G.   KOPIENAS INTERESES

| (94) | Komisija izskatīja, vai neskatoties uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, ir pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu ieviešana nav Kopienas interesēs. Šim nolūkam un atbilstoši pamatregulas 21. panta 1. punktam Komisija ir apsvērusi pasākumu iespējamo ietekmi uz visām iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

(94)

Komisija izskatīja, vai neskatoties uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, ir pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu ieviešana nav Kopienas interesēs. Šim nolūkam un atbilstoši pamatregulas 21. panta 1. punktam Komisija ir apsvērusi pasākumu iespējamo ietekmi uz visām iesaistītajām pusēm.

1.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES

| (95) | Kopienas ražošanas nozares nozari veido divu grupu uzņēmumi, aptverot deviņas ražotnes dažādās Kopienas valstīs un 1 800 līdzīgu produktu ražošanā, tirdzniecībā un pārvaldē tieši nodarbinātus cilvēkus. Kopienas ražošanas nozarē pēc pasākumu ieviešanas ir sagaidāms, ka Kopienas tirgū pieaugs gan pārdošanas apjoms, gan pārdošanas cena. Kopienas ražošanas nozares cenas tomēr noteikti nepārsniegs antidempinga maksājuma līmeni, jo Kopienas ražotāju, attiecīgās valsts izcelsmes par cenām, kas nav dempinga cenas, izgatavotu produktu un trešo valstu izcelsmes produktu vidū joprojām saglabāsies konkurence. Secinājumā ir sagaidāms, ka ražošanas un pārdošanas apjoma pieaugums, no vienas puses, un turpmāka vienības pašizmaksu kritums, no otras puses, kopā ar mērenu cenu pieaugumu Kopienas ražošanas nozares nozare spēs uzlabot tās finansiālo situāciju. |
| --- | --- |

(95)

Kopienas ražošanas nozares nozari veido divu grupu uzņēmumi, aptverot deviņas ražotnes dažādās Kopienas valstīs un 1 800 līdzīgu produktu ražošanā, tirdzniecībā un pārvaldē tieši nodarbinātus cilvēkus. Kopienas ražošanas nozarē pēc pasākumu ieviešanas ir sagaidāms, ka Kopienas tirgū pieaugs gan pārdošanas apjoms, gan pārdošanas cena. Kopienas ražošanas nozares cenas tomēr noteikti nepārsniegs antidempinga maksājuma līmeni, jo Kopienas ražotāju, attiecīgās valsts izcelsmes par cenām, kas nav dempinga cenas, izgatavotu produktu un trešo valstu izcelsmes produktu vidū joprojām saglabāsies konkurence. Secinājumā ir sagaidāms, ka ražošanas un pārdošanas apjoma pieaugums, no vienas puses, un turpmāka vienības pašizmaksu kritums, no otras puses, kopā ar mērenu cenu pieaugumu Kopienas ražošanas nozares nozare spēs uzlabot tās finansiālo situāciju.

| (96) | No otras puses, ja netiks ieviesti antidempinga pasākumi, negatīvā tendence Kopienas ražošanas nozarē ļoti iespējams turpināsies. Kopienas ražošanas nozare visticamāk arī turpmāk zaudēs tirgus daļas, un tās rentabilitāte mazināsies. Tas, iespējams, radīs ražošanas un ieguldījumu zaudējumus, dažu ražotņu slēgšanu un turpmāku darba vietu skaita samazināšanos Kopienā. |
| --- | --- |

(96)

No otras puses, ja netiks ieviesti antidempinga pasākumi, negatīvā tendence Kopienas ražošanas nozarē ļoti iespējams turpināsies. Kopienas ražošanas nozare visticamāk arī turpmāk zaudēs tirgus daļas, un tās rentabilitāte mazināsies. Tas, iespējams, radīs ražošanas un ieguldījumu zaudējumus, dažu ražotņu slēgšanu un turpmāku darba vietu skaita samazināšanos Kopienā.

| (97) | Jāsecina, ka antidempinga pasākumu ieviešana ļautu Kopienas ražošanas nozare atlabt no konstatētā dempinga kaitējuma sekām. |
| --- | --- |

(97)

Jāsecina, ka antidempinga pasākumu ieviešana ļautu Kopienas ražošanas nozare atlabt no konstatētā dempinga kaitējuma sekām.

2.   NESAISTĪTU IMPORTĒTĀJU UN TIRGOTĀJU INTERESES KOPIENĀ

| (98) | IP laikā abi importētāji, kas sadarbojas, no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 20 % EK attiecīgā produkta importa kopējā apjoma. No divu Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības izriet, ka Kopienas importētāji/tirgotāji (t.i., divi iepriekš minētie importētāji, kas sadarbojas, no vienas puses, un importētāji/tirgotāji, kas nesadarbojas, no otras puses) atskaitās par apmēram 40 % EK attiecīgā produkta importa kopējā apjoma, kā izcelsmes valsts ir Indija. |
| --- | --- |

(98)

IP laikā abi importētāji, kas sadarbojas, no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 20 % EK attiecīgā produkta importa kopējā apjoma. No divu Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības izriet, ka Kopienas importētāji/tirgotāji (t.i., divi iepriekš minētie importētāji, kas sadarbojas, no vienas puses, un importētāji/tirgotāji, kas nesadarbojas, no otras puses) atskaitās par apmēram 40 % EK attiecīgā produkta importa kopējā apjoma, kā izcelsmes valsts ir Indija.

| (99) | Ja ievieš antidempinga pasākumus, var samazināties importa apjoms no attiecīgās valsts. Nevar turklāt arī izslēgt, ka, ieviešot antidempinga pasākumus, var izraisīt attiecīgā produkta cenu mērenu pieaugumu Kopienā, tā ietekmējot importētāju/tirgotāju ekonomisko situāciju. Attiecībā uz diviem importētājiem, kas sadarbojās, Indijas izcelsmes attiecīgā produkta tirdzniecības aktivitāte sastāda apmēram 40 % no to kopējā apgrozījuma. Attiecībā uz to darbaspēku kopumā no 10 nodarbinātajiem 4 ir tieši iesaistīti attiecīgā Indijas izcelsmes produkta tirdzniecībā. Attiecīgā produkta importa cenas pieauguma ietekme uz importētājiem būs atkarīga no viņu spējas to piemērot klientiem. Attiecīgais produkts sastāda nelielu daļu klienta kopējās izmaksās (skatīt (103) apsvērumu), kas importētājiem arī ļautu vienkāršāk piemērot patērētājiem ikvienu cenas pieaugumu. |
| --- | --- |

(99)

Ja ievieš antidempinga pasākumus, var samazināties importa apjoms no attiecīgās valsts. Nevar turklāt arī izslēgt, ka, ieviešot antidempinga pasākumus, var izraisīt attiecīgā produkta cenu mērenu pieaugumu Kopienā, tā ietekmējot importētāju/tirgotāju ekonomisko situāciju. Attiecībā uz diviem importētājiem, kas sadarbojās, Indijas izcelsmes attiecīgā produkta tirdzniecības aktivitāte sastāda apmēram 40 % no to kopējā apgrozījuma. Attiecībā uz to darbaspēku kopumā no 10 nodarbinātajiem 4 ir tieši iesaistīti attiecīgā Indijas izcelsmes produkta tirdzniecībā. Attiecīgā produkta importa cenas pieauguma ietekme uz importētājiem būs atkarīga no viņu spējas to piemērot klientiem. Attiecīgais produkts sastāda nelielu daļu klienta kopējās izmaksās (skatīt (103) apsvērumu), kas importētājiem arī ļautu vienkāršāk piemērot patērētājiem ikvienu cenas pieaugumu.

| (100) | Pamatojoties uz to, secina, ka antidempinga pasākumu ieviešanai, visticamāk, nebūs negatīva ietekme uz importētāju stāvokli Kopienā. |
| --- | --- |

(100)

Pamatojoties uz to, secina, ka antidempinga pasākumu ieviešanai, visticamāk, nebūs negatīva ietekme uz importētāju stāvokli Kopienā.

3.   PATĒRĒTĀJU NOZARES INTERESES

| (101) | Svarīgākā patērētāju rūpniecība ir elektrotērauda rūpniecība, kas atbilst apmēram 80 % no attiecīgā produkta un līdzīga produkta kopējā patēriņa EK. IP laikā astoņi tiešie lietotāji, kas sadarbojās, patērēja ap 27 % no attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā produkta kopējā EK importa apjoma, ko tieši importējuši vai nu abi Indijas ražotāji eksportētāji, vai arī importētāji/tirgotāji. No divu Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības izriet, ka Kopienas tiešie patērētāji (t.i., astoņi lietotāji, kas nesadarbojas, no otras puses) atbilst apmēram 56 % Indijas izcelsmes attiecīgā produkta importa kopējā apjoma EK. Atlikušo daļu (4 %) importēja Kopienas ražošanas nozares nozare. |
| --- | --- |

(101)

Svarīgākā patērētāju rūpniecība ir elektrotērauda rūpniecība, kas atbilst apmēram 80 % no attiecīgā produkta un līdzīga produkta kopējā patēriņa EK. IP laikā astoņi tiešie lietotāji, kas sadarbojās, patērēja ap 27 % no attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā produkta kopējā EK importa apjoma, ko tieši importējuši vai nu abi Indijas ražotāji eksportētāji, vai arī importētāji/tirgotāji. No divu Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības izriet, ka Kopienas tiešie patērētāji (t.i., astoņi lietotāji, kas nesadarbojas, no otras puses) atbilst apmēram 56 % Indijas izcelsmes attiecīgā produkta importa kopējā apjoma EK. Atlikušo daļu (4 %) importēja Kopienas ražošanas nozares nozare.

| (102) | Patērētāji, kas sadarbojās, apgalvo, ka antidempinga pasākumu ieviešana nelabvēlīgi ietekmēs viņu finansiālo situāciju Indijas izcelsmes patēriņa tiešā cenu pieauguma dēļ un netieši iespējamā cenu pieauguma dēļ, ko īstenojuši Kopienas ražotāji attiecībā uz viņu Kopienas ražotāju izcelsmes patēriņu. |
| --- | --- |

(102)

Patērētāji, kas sadarbojās, apgalvo, ka antidempinga pasākumu ieviešana nelabvēlīgi ietekmēs viņu finansiālo situāciju Indijas izcelsmes patēriņa tiešā cenu pieauguma dēļ un netieši iespējamā cenu pieauguma dēļ, ko īstenojuši Kopienas ražotāji attiecībā uz viņu Kopienas ražotāju izcelsmes patēriņu.

| (103) | Pārbaudē atklājās, ka attiecīgā produkta un līdzīgā produkta patēriņš atbilst vidēji 1 % patērētāju, kuri sadarbojās, ražošanas kopējo izmaksu. Iespējamā izmaksu ietekme uz patērētajiem ir šāda: Ja ievieš antidempinga pasākumus, patērētāja ražošanas izmaksas var pieaugt no 0,15 % (sliktākā scenārija gadījumā, turklāt gan attiecīga produkta, gan līdzīgā produkta cenas pieaugtu nodokļa apmērā, neatkarīgi no to izcelsmes) līdz 0,03 % (cenas pieaugums skar vienīgi Indijas izcelsmes patēriņu). Iznākumā ir paredzams, ka patiesais iznākums iespējams būs šo divu scenāriju vidusceļš šādu iemeslu dēļ. Kopienas ražošanas nozares nozarē cenas var paaugstināt līdz noteiktam līmenim, taču šī nozare, iespējams, arī izmantos cenu spiediena atvieglojumu, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, nosakot ar Indijas cenām konkurētspējīgas cenas. Pastāv neizmantota jauda, un godīga un rentablāku tirgus noteikumu atjaunošana noteikti palielinātu iespējamo piegādi no visām izcelsmes valstīm, kā arī veicinātu ieguldījumus. Turklāt aptuveni 15 % EK patēriņu nodrošina citi piegādātāji (piemēram, citi Kopienas ražotāji un imports no citām trešām valstīm, kas nav Indija). Tādēļ ir maz ticams, ka gaidāms vispārējs cenu pieaugums. Turklāt no iepriekš minētās ļoti ierobežotās iespējamās ietekmes uz patērētāja ražošanas izmaksām, vismaz tās daļu varētu pielāgot pakārtotajiem patērētājiem, kas tādējādi radīs vēl mazāku tiešo ietekmi uz patērētāju peļņu. |
| --- | --- |

(103)

Pārbaudē atklājās, ka attiecīgā produkta un līdzīgā produkta patēriņš atbilst vidēji 1 % patērētāju, kuri sadarbojās, ražošanas kopējo izmaksu. Iespējamā izmaksu ietekme uz patērētajiem ir šāda: Ja ievieš antidempinga pasākumus, patērētāja ražošanas izmaksas var pieaugt no 0,15 % (sliktākā scenārija gadījumā, turklāt gan attiecīga produkta, gan līdzīgā produkta cenas pieaugtu nodokļa apmērā, neatkarīgi no to izcelsmes) līdz 0,03 % (cenas pieaugums skar vienīgi Indijas izcelsmes patēriņu). Iznākumā ir paredzams, ka patiesais iznākums iespējams būs šo divu scenāriju vidusceļš šādu iemeslu dēļ. Kopienas ražošanas nozares nozarē cenas var paaugstināt līdz noteiktam līmenim, taču šī nozare, iespējams, arī izmantos cenu spiediena atvieglojumu, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, nosakot ar Indijas cenām konkurētspējīgas cenas. Pastāv neizmantota jauda, un godīga un rentablāku tirgus noteikumu atjaunošana noteikti palielinātu iespējamo piegādi no visām izcelsmes valstīm, kā arī veicinātu ieguldījumus. Turklāt aptuveni 15 % EK patēriņu nodrošina citi piegādātāji (piemēram, citi Kopienas ražotāji un imports no citām trešām valstīm, kas nav Indija). Tādēļ ir maz ticams, ka gaidāms vispārējs cenu pieaugums. Turklāt no iepriekš minētās ļoti ierobežotās iespējamās ietekmes uz patērētāja ražošanas izmaksām, vismaz tās daļu varētu pielāgot pakārtotajiem patērētājiem, kas tādējādi radīs vēl mazāku tiešo ietekmi uz patērētāju peļņu.

| (104) | Patērētāji, kas sadarbojas, arī iebilst pret antidempinga pasākumu ieviešanu, pamatojot, ka tas ir konkurētspējīga tirgus šķērslis, un de facto palīdzētu atjaunot 2001. gadā Komisijas atklāto karteli. |
| --- | --- |

(104)

Patērētāji, kas sadarbojas, arī iebilst pret antidempinga pasākumu ieviešanu, pamatojot, ka tas ir konkurētspējīga tirgus šķērslis, un de facto palīdzētu atjaunot 2001. gadā Komisijas atklāto karteli.

| (105) | Diviem Kopienas ražotājiem, kas iesnieguši sūdzību un apvienojušies kartelī no 1992. gada maija līdz 1998. gadam martam, 2001. gadā Komisija bija uzlikusi sodu. Pārbaudē apstiprinājās, ka abi ražotāji, kas darbojās Kopienas ražošanas nozarē, pārtrauca agrāk veikto cenas un tirgus fiksēšanu, un neviena puse to vairs neapspriež. Riska situācija ir saistīta ar godīgu konkurences apstākļu atjaunošanu, ko deformēja Indijas eksportētāju negodīgās tirdzniecības darbības. Antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt attiecīgās valsts importu Kopienā, bet gan novērst traucēto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas importa par dempinga cenām klātbūtnes rezultātā. Atjaunojot godīgus tirgus apstākļus, iegūs ne tikai Kopienas ražotāji, bet tas nāks par labu arī citiem piegādātājiem, piemēram, tiem, kuri veic importu, kas nav par dempinga cenām. Faktam, ka Kopienas ražošanas nozarē no 1992. gada līdz 1998. gadam darbojies kartelis, saskaņā ar pamatregulu nav jāliedz šai nozarei tiesības izmantot aizsardzību pret negodīgām tirdzniecības darbībām. |
| --- | --- |

(105)

Diviem Kopienas ražotājiem, kas iesnieguši sūdzību un apvienojušies kartelī no 1992. gada maija līdz 1998. gadam martam, 2001. gadā Komisija bija uzlikusi sodu. Pārbaudē apstiprinājās, ka abi ražotāji, kas darbojās Kopienas ražošanas nozarē, pārtrauca agrāk veikto cenas un tirgus fiksēšanu, un neviena puse to vairs neapspriež. Riska situācija ir saistīta ar godīgu konkurences apstākļu atjaunošanu, ko deformēja Indijas eksportētāju negodīgās tirdzniecības darbības. Antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt attiecīgās valsts importu Kopienā, bet gan novērst traucēto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas importa par dempinga cenām klātbūtnes rezultātā. Atjaunojot godīgus tirgus apstākļus, iegūs ne tikai Kopienas ražotāji, bet tas nāks par labu arī citiem piegādātājiem, piemēram, tiem, kuri veic importu, kas nav par dempinga cenām. Faktam, ka Kopienas ražošanas nozarē no 1992. gada līdz 1998. gadam darbojies kartelis, saskaņā ar pamatregulu nav jāliedz šai nozarei tiesības izmantot aizsardzību pret negodīgām tirdzniecības darbībām.

| (106) | Ņemot vērā šos rezultātus, pagaidām var secināt, ka antidempinga pasākumu ieviešana i) visticamāk neietekmēs patērētāju situāciju nelabvēlīgi un ii) visticamāk neradīs nelabvēlīgas sekas vispārējai konkurences situācijai Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā šos rezultātus, pagaidām var secināt, ka antidempinga pasākumu ieviešana i) visticamāk neietekmēs patērētāju situāciju nelabvēlīgi un ii) visticamāk neradīs nelabvēlīgas sekas vispārējai konkurences situācijai Kopienas tirgū.

4.   SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM

| (107) | Ir gaidāms, ka pasākumu ieviešanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarē radīsies iespēja atgūt zaudētās tirdzniecības un tirgus daļas un uzlabos tās rentabilitāti. No otras puses, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares situāciju, kas pasliktinās, pastāv risks, ka šādu pasākumu nepiemērošanas dēļ daži Kopienas ražotāji var slēgt ražotnes un atbrīvot daļu no darba ņēmējiem. lai gan nelabvēlīga ietekme iespējams atspoguļosies importēto apjomu kritumā un mērenā cenu pieaugumā importētājiem/tirgotājiem un patērētājiem, tās apmēru var samazināt, piemērojot kāpumu attiecībā uz pakārtotajiem pasūtītājiem. Balstoties uz iepriekš minēto, pagaidām var secināt, ka šajā gadījumā nav nopietnu iemeslu tam, lai neieviestu pasākumus un ka pasākumu ieviešana atbilstu Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(107)

Ir gaidāms, ka pasākumu ieviešanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarē radīsies iespēja atgūt zaudētās tirdzniecības un tirgus daļas un uzlabos tās rentabilitāti. No otras puses, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares situāciju, kas pasliktinās, pastāv risks, ka šādu pasākumu nepiemērošanas dēļ daži Kopienas ražotāji var slēgt ražotnes un atbrīvot daļu no darba ņēmējiem. lai gan nelabvēlīga ietekme iespējams atspoguļosies importēto apjomu kritumā un mērenā cenu pieaugumā importētājiem/tirgotājiem un patērētājiem, tās apmēru var samazināt, piemērojot kāpumu attiecībā uz pakārtotajiem pasūtītājiem. Balstoties uz iepriekš minēto, pagaidām var secināt, ka šajā gadījumā nav nopietnu iemeslu tam, lai neieviestu pasākumus un ka pasākumu ieviešana atbilstu Kopienas interesēm.

H.   IEROSINĀJUMS ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM

| (108) | Ņemot vērā iegūtos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas intereses, jāievieš pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmākus importa par dempinga cenām radītus kaitējumus Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā iegūtos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas intereses, jāievieš pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmākus importa par dempinga cenām radītus kaitējumus Kopienas ražošanas nozarei.

1.   KAITĒJUMA NOVĒRŠANAS LĪMENIS

| (109) | Pagaidu antidempinga pasākumu līmenim jābūt pietiekošam, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Aprēķinot nodokli, kas vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika nolemts, ka ar pasākumu palīdzību Kopienas ražošanai jāļauj gūt peļņa pirms nodokļiem, ko iespējams sasniegt normālos konkurences apstākļos, t.i., ja tirgū nav importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(109)

Pagaidu antidempinga pasākumu līmenim jābūt pietiekošam, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Aprēķinot nodokli, kas vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika nolemts, ka ar pasākumu palīdzību Kopienas ražošanai jāļauj gūt peļņa pirms nodokļiem, ko iespējams sasniegt normālos konkurences apstākļos, t.i., ja tirgū nav importa par dempinga cenām.

| (110) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, iepriekš tika noskaidrots, ka apgrozījuma peļņas normu 9,4 % var uzskatīt par piemērotu līmeni, ko Kopienas ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga. Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību, izteikuši viedokli par iespēju sasniegt peļņas normu no 10 % līdz 15 %, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Pārbaudē noskaidrojās, ka Kopienas ražošanas nozarē ir gūta peļņa 12 % līdz 15 % apgrozījuma 1999. gadā (skatīt (61) apsvērumu), kad importa par dempinga cenām pārņemtā tirgus daļa bija vismazākā. Komisija pārbaudīja, vai 1999. gada tirgus nosacījumus varēja uzskatīt tādiem, kas reprezentē attiecīgā produkta tirgus normālos nosacījumus. Pārbaudē tika konstatēts, ka normālu konkurences apstākļu atjaunošana pēc tirgus cenu fiksēšanas perioda ietekmēja cenas, un ka svarīgākās ražošanas izejvielu cenas no 1999. gada līdz IP būtiski pieauga. Šādos apstākļos uzskata, ka nepastāvēja varbūtība par to, ka Kopienas ražošana IP sasniedza rentabilitāti 12 % līdz 15 % apmērā. Visbeidzot Komisija izskatīja Vācijas, Francijas, Itālijas, Japānas un ASV centrālo banku savākto uzņēmumu bilanču statistisku pa nozarēm. Komisija uztur datubāzi ar minēto datu kopsavilkumu. Šī pārbaude norādīja uz to, ka uzņēmumi no tuvākā iespējamā sektora iepriekš minētajās industrializētajās valstīs vidēji guvuši peļņu 9,4 % pirms ārkārtas posteņiem 2002. gadā. Ņemot vēra visus apstākļus un faktorus, Komisija uzskata, ka 9,4 % ir iespējama peļņa, ko Kopienas ražošanas nozarē varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, iepriekš tika noskaidrots, ka apgrozījuma peļņas normu 9,4 % var uzskatīt par piemērotu līmeni, ko Kopienas ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga. Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību, izteikuši viedokli par iespēju sasniegt peļņas normu no 10 % līdz 15 %, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Pārbaudē noskaidrojās, ka Kopienas ražošanas nozarē ir gūta peļņa 12 % līdz 15 % apgrozījuma 1999. gadā (skatīt (61) apsvērumu), kad importa par dempinga cenām pārņemtā tirgus daļa bija vismazākā. Komisija pārbaudīja, vai 1999. gada tirgus nosacījumus varēja uzskatīt tādiem, kas reprezentē attiecīgā produkta tirgus normālos nosacījumus. Pārbaudē tika konstatēts, ka normālu konkurences apstākļu atjaunošana pēc tirgus cenu fiksēšanas perioda ietekmēja cenas, un ka svarīgākās ražošanas izejvielu cenas no 1999. gada līdz IP būtiski pieauga. Šādos apstākļos uzskata, ka nepastāvēja varbūtība par to, ka Kopienas ražošana IP sasniedza rentabilitāti 12 % līdz 15 % apmērā. Visbeidzot Komisija izskatīja Vācijas, Francijas, Itālijas, Japānas un ASV centrālo banku savākto uzņēmumu bilanču statistisku pa nozarēm. Komisija uztur datubāzi ar minēto datu kopsavilkumu. Šī pārbaude norādīja uz to, ka uzņēmumi no tuvākā iespējamā sektora iepriekš minētajās industrializētajās valstīs vidēji guvuši peļņu 9,4 % pirms ārkārtas posteņiem 2002. gadā. Ņemot vēra visus apstākļus un faktorus, Komisija uzskata, ka 9,4 % ir iespējama peļņa, ko Kopienas ražošanas nozarē varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (111) | Vajadzīgo cenu palielinājumu noteica atsevišķiem darījumiem, salīdzinot cenu samazinājuma aprēķināšanā noteikto vidējo svērto importa cenu ar cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta līdzīgam produktam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekšminēto peļņas normu. Pēc tam šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(111)

Vajadzīgo cenu palielinājumu noteica atsevišķiem darījumiem, salīdzinot cenu samazinājuma aprēķināšanā noteikto vidējo svērto importa cenu ar cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta līdzīgam produktam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekšminēto peļņas normu. Pēc tam šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības.

| (112) | Veicot iepriekšminēto cenu salīdzināšanu, konstatēja šādu kaitējuma apmēru:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % |

(112)

Veicot iepriekšminēto cenu salīdzināšanu, konstatēja šādu kaitējuma apmēru:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

2.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (113) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, uzskata, ka ir jāpiemēro provizorisks antidempinga nodoklis, kam jāatbilst konstatētās dempinga starpības apjomam un kas nedrīkst pārsniegt kaitējuma starpību, kas aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, uzskata, ka ir jāpiemēro provizorisks antidempinga nodoklis, kam jāatbilst konstatētās dempinga starpības apjomam un kas nedrīkst pārsniegt kaitējuma starpību, kas aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu.

| (114) | Līdztekus piemērotā antisubsidēšanas procedūra paredz aplikt Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmas ar kompensācijas nodokļiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97 12. panta 1. punktu (6) (še turpmāk – “antisubsidēšanas pamatregula”). Tā kā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu nevienu produktu nedrīkst aplikt gan ar antidempinga nodokļiem, gan kompensācijas nodokļiem, lai atrisinātu vienu un to pašu situāciju, kas rodas dempinga vai eksporta subsidēšanas rezultātā, ir jānosaka, vai subsīdiju apjomi un dempinga starpība rodas vienā un tai pašā situācijā, un cik lielā mērā šī situācija ir uzskatāma par vienu un to pašu situāciju. |
| --- | --- |

(114)

Līdztekus piemērotā antisubsidēšanas procedūra paredz aplikt Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmas ar kompensācijas nodokļiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97 12. panta 1. punktu (6) (še turpmāk – “antisubsidēšanas pamatregula”). Tā kā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu nevienu produktu nedrīkst aplikt gan ar antidempinga nodokļiem, gan kompensācijas nodokļiem, lai atrisinātu vienu un to pašu situāciju, kas rodas dempinga vai eksporta subsidēšanas rezultātā, ir jānosaka, vai subsīdiju apjomi un dempinga starpība rodas vienā un tai pašā situācijā, un cik lielā mērā šī situācija ir uzskatāma par vienu un to pašu situāciju.

| (115) | Pārbaudītās subsīdiju shēmas izrādījās kompensējamas saistībā ar antisubsidēšanas procedūru, tāpēc tās ir eksporta subsīdijas antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tālab provizoriskās dempinga starpības, kas noteiktas Indijas ražotājiem eksportētājiem, daļēji radušās kompensējamo eksporta subsīdiju dēļ, tāpēc pagaidu antidempinga nodoklim jābūt vienādam ar mazāko vērtību, salīdzinot dempinga starpību un procedūrā konstatēto kaitējuma starpību mīnus provizorisko kompensējamo nodokli, ar kuru kompensē eksporta subsīdijas. |
| --- | --- |

(115)

Pārbaudītās subsīdiju shēmas izrādījās kompensējamas saistībā ar antisubsidēšanas procedūru, tāpēc tās ir eksporta subsīdijas antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tālab provizoriskās dempinga starpības, kas noteiktas Indijas ražotājiem eksportētājiem, daļēji radušās kompensējamo eksporta subsīdiju dēļ, tāpēc pagaidu antidempinga nodoklim jābūt vienādam ar mazāko vērtību, salīdzinot dempinga starpību un procedūrā konstatēto kaitējuma starpību mīnus provizorisko kompensējamo nodokli, ar kuru kompensē eksporta subsīdijas.

| (116) | Tāpēc pagaidu antidempinga nodokļiem ir jābūt šādiem:









  Uzņēmējsabiedrība | Kaitējuma novēršanas starpība | Dempinga starpība | Pagaidu kompensācijas nodoklis | Ierosinātais antidempinga nodoklis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % | 24,0 % | 12,8 % | 0 % |
| Pārējie | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |

(116)

Tāpēc pagaidu antidempinga nodokļiem ir jābūt šādiem:

Uzņēmējsabiedrība

Kaitējuma novēršanas starpība

Dempinga starpība

Pagaidu kompensācijas nodoklis

Ierosinātais antidempinga nodoklis

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

24,0 %

12,8 %

0 %

Pārējie

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

3.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (117) | Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka periods, kurā ieinteresētās puses, kuras pieteikušās procedūras uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos. Turklāt jānosaka, ka secinājumi šajā regulā par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un tos var izskatīt atkārtoti, lai noteiktu galīgo maksājumu. |
| --- | --- |

(117)

Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka periods, kurā ieinteresētās puses, kuras pieteikušās procedūras uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos. Turklāt jānosaka, ka secinājumi šajā regulā par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un tos var izskatīt atkārtoti, lai noteiktu galīgo maksājumu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka pagaidu antidempinga nodokli importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai lielāka un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ.m vai mazāk, un kuriem ir KN kods ex ex 8545 11 00 (TARIC kods 8545110010), un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem ar KN koduex 8545 90 90 (TARIC kods 8545909010), neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi.

2.   Produktiem, ko Indijā ražojuši turpmāk minētie uzņēmumi, ir noteikts šāds pagaidu kompensācijas nodokļa apmērs, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksāšanas:

| Uzņēmējsabiedrība | Pagaidu maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkata – 700016, Rietumbengālija | 5,7 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utara Pradeša | 0 % | A531 |
| Pārējie | 5,7 % | A999 |

Uzņēmējsabiedrība

Pagaidu maksājums

TARIC papildkods

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkata – 700016, Rietumbengālija

5,7 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utara Pradeša

0 %

A531

Pārējie

5,7 %

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

4.   Par iepriekšminētā produkta laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu nodokļa summu.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas var pieprasīt, lai atklātībai tiktu nodoti svarīgākie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata ir pieņemta šī regula, kā arī rakstiski sniegt savu viedokli un no Komisijas pieprasīt uzklausīšanu 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, attiecīgās personas var iesniegt komentārus par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās stāšanās spēkā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. maijā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.

2

(3)  OV C 197, 21.8.2003., 2. lpp.

3

(4)  OV C 197, 21.8.2003., 5. lpp.

4

(5)  OV L 100, 16.4.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

6

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/83

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 17. majis)

par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko aviopārvadātāji veic ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam

(2004/496/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, saistībā ar šā līguma 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2004. gada 23. februārī Padome deva atļauju Komisijai Kopienas vārdā vest sarunas par nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko veic aviopārvadātāji ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam; |
| --- | --- |

(1)

2004. gada 23. februārī Padome deva atļauju Komisijai Kopienas vārdā vest sarunas par nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko veic aviopārvadātāji ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam;

| (2) | Eiropas Parlaments nav iesniedzis savu atzinumu Padomes noteiktajā termiņā, ievērojot Līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā steidzamo vajadzību labot situāciju, kas radusies aviosabiedrībām un pasažieriem, kā arī lai aizsargātu iesaistīto pušu finanšu intereses; |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlaments nav iesniedzis savu atzinumu Padomes noteiktajā termiņā, ievērojot Līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā steidzamo vajadzību labot situāciju, kas radusies aviosabiedrībām un pasažieriem, kā arī lai aizsargātu iesaistīto pušu finanšu intereses;

| (3) | šis nolīgums ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

šis nolīgums ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo nolīgums starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko aviopārvadātāji veic ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam, tiek apstiprināts Kopienas vārdā.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots nozīmēt personu/-as, kas ir tiesīgas parakstīt nolīgumu Eiropas Kopienas vārdā.

Briselē, 2004. gada 17. maijā.

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. COWEN

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apstrādi un pārsūtīšanu, ko aviopārvadātāji veic ASV Nacionālās drošības ministrijas Muitas un robežsardzes departamentam

EIROPAS KOPIENA UN AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS,

ATZĪSTOT, cik svarīgi ir ievērot pamattiesības un brīvības, jo īpaši privātās dzīves neaizskaramību, kā arī to, cik svarīgi ir šīs vērtības ievērot, vienlaikus novēršot terorismu un ar to saistītus noziegumus, un citus smagus pārrobežu rakstura noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, kā arī cīnoties pret tiem;

ŅEMOT VĒRĀ ASV statūtus un noteikumus, kas prasa katram aviopārvadātājam, kas veic pasažieru lidojumus ārzemju gaisa transporta līdzekļos uz vai no Savienotajām Valstīm, nodrošināt Nacionālo drošības ministrijas (še turpmāk “NDM”) Muitas un robežsardzes departamentu (še turpmāk “MRD”) ar elektronisku pieeju Pasažieru ziņu ieraksta (še turpmāk “PZI”) datiem, kurā ir tā informācija, kas iegūta un uzglabāta aviopārvadātāja automātiskajās rezervāciju/ izlidošanas kontroles sistēmās;

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un jo īpaši tās 7. panta c) punktu;

Ņemot vērā MRD 2004. gada 11. maijā izsludinātās saistības, kas tiks publicētas Federālajā reģistrā (še turpmāk “saistības”);

ŅEMOT VĒRĀ Komisijas 2004. gada 17. maija Lēmumu C(2004) 1799, kas pieņemts, ievērojot Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, kurā ir atzīts, ka MRD nodrošina atbilstošu aizsardzības līmeni PZI, kas ir pārņemts no Eiropas Kopienas (še turpmāk “Kopiena”), attiecībā uz lidojumiem uz vai no ASV saskaņā ar saistībām, kas ir ietvertas šā lēmuma pielikumā (še turpmāk “Lēmums”);

ATZĪMĒJOT, ka aviopārvadātājiem, kam Eiropas Kopienas dalībvalstu teritorijā ir rezervāciju/ izlidošanas kontroles sistēmas, būtu jānodrošina PZI pārsūtīšana MRD tiklīdz tas tehniski ir iespējams, bet kamēr tas nav iespējams, ASV iestādēm būtu jādod tieša pieeja šiem datiem saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem;

APSTIPRINOT, ka šis Nolīgums nerada precedentu jebkādām tālākām diskusijām un pārrunām starp Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu, vai starp jebkurām pusēm un valstīm attiecībā uz jebkura cita datu veida pārsūtīšanu;

ŅEMOT vērā abu pušu apņēmību kopīgi strādāt, lai bez kavēšanās sasniegtu atbilstīgu un abpusēji apmierinošu risinājumu attiecībā uz Paplašinātu informāciju par pasažieriem (PIP) no Kopienas uz ASV;

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

| 1. | MRD var iegūt elektronisku pieeju aviopārvadātāju rezervācijas/ izlidošanas kontroles sistēmu rezervācijas sistēmas PZI datiem, kuras atrodas Eiropas Kopienas dalībvalstu teritorijā, tikai ciešā saskaņā ar šo lēmumu un līdz laikam, kamēr šo lēmumu piemēro, un tikai tikmēr, kamēr aviopārvadātājiem ir nodrošināta apmierinoša sistēma šādu datu pārsūtīšanai. |
| --- | --- |

1.

MRD var iegūt elektronisku pieeju aviopārvadātāju rezervācijas/ izlidošanas kontroles sistēmu rezervācijas sistēmas PZI datiem, kuras atrodas Eiropas Kopienas dalībvalstu teritorijā, tikai ciešā saskaņā ar šo lēmumu un līdz laikam, kamēr šo lēmumu piemēro, un tikai tikmēr, kamēr aviopārvadātājiem ir nodrošināta apmierinoša sistēma šādu datu pārsūtīšanai.

| 2. | Aviopārvadātāji, kas veic pasažieru lidojumus ārzemju gaisa transporta līdzekļos uz vai no Savienotajām Valstīm, apstrādā savus automātisko rezervācijas sistēmu PZI datus atbilstīgi MRD prasībām un saskaņā ar ASV tiesību aktiem, kā arī ciešā saskaņā ar šo lēmumu un tik ilgi, kamēr šo lēmumu piemēro. |
| --- | --- |

2.

Aviopārvadātāji, kas veic pasažieru lidojumus ārzemju gaisa transporta līdzekļos uz vai no Savienotajām Valstīm, apstrādā savus automātisko rezervācijas sistēmu PZI datus atbilstīgi MRD prasībām un saskaņā ar ASV tiesību aktiem, kā arī ciešā saskaņā ar šo lēmumu un tik ilgi, kamēr šo lēmumu piemēro.

| 3. | MRD ievēro šo lēmumu un apstiprina, ka tas ievēro šā lēmuma pielikumā ietvertās saistības. |
| --- | --- |

3.

MRD ievēro šo lēmumu un apstiprina, ka tas ievēro šā lēmuma pielikumā ietvertās saistības.

| 4. | MRD apstrādā saņemtos PZI datus un attiecas pret šādai apstrādei pakļautajiem datu subjektiem saskaņā ar piemērojamajiem ASV tiesību aktiem un konstitucionālajām prasībām, bez prettiesiskas diskriminācijas, jo īpaši uz tautības un dzīvesvietas valsts pamata. |
| --- | --- |

4.

MRD apstrādā saņemtos PZI datus un attiecas pret šādai apstrādei pakļautajiem datu subjektiem saskaņā ar piemērojamajiem ASV tiesību aktiem un konstitucionālajām prasībām, bez prettiesiskas diskriminācijas, jo īpaši uz tautības un dzīvesvietas valsts pamata.

| 5. | MRD un Eiropas Komisija kopīgi regulāri pārskata šā nolīguma īstenošanu. |
| --- | --- |

5.

MRD un Eiropas Komisija kopīgi regulāri pārskata šā nolīguma īstenošanu.

| 6. | Gadījumā, ja lidsabiedrības pasažieru identifikācijas sistēma ir uzstādīta Eiropas Savienībā un aviopārvadātājiem ir jānodrošina iestādes ar pieeju to personu PZI datiem, kuru tā brīža ceļojuma maršrutā ir iekļauts lidojums uz Eiropas Savienību vai no tās, MRD aktīvi veicina tās jurisdikcijā esošo lidsabiedrību sadarbību. |
| --- | --- |

6.

Gadījumā, ja lidsabiedrības pasažieru identifikācijas sistēma ir uzstādīta Eiropas Savienībā un aviopārvadātājiem ir jānodrošina iestādes ar pieeju to personu PZI datiem, kuru tā brīža ceļojuma maršrutā ir iekļauts lidojums uz Eiropas Savienību vai no tās, MRD aktīvi veicina tās jurisdikcijā esošo lidsabiedrību sadarbību.

| 7. | Šis nolīgums stājas spēkā no tā parakstīšanas brīža. Abas puses var lauzt šo nolīgumu jebkurā laikā, par to paziņojot caur diplomātiskiem kanāliem. Līgums tiek lauzts deviņdesmit (90) dienu laikā no dienas, kad paziņojums par līguma laušanu ir iesniegts otrai Pusei. Šo nolīgumu var grozīt jebkurā laikā, pusēm par to savstarpēji rakstiski vienojoties. |
| --- | --- |

7.

Šis nolīgums stājas spēkā no tā parakstīšanas brīža. Abas puses var lauzt šo nolīgumu jebkurā laikā, par to paziņojot caur diplomātiskiem kanāliem. Līgums tiek lauzts deviņdesmit (90) dienu laikā no dienas, kad paziņojums par līguma laušanu ir iesniegts otrai Pusei. Šo nolīgumu var grozīt jebkurā laikā, pusēm par to savstarpēji rakstiski vienojoties.

| 8. | Šā nolīguma nolūks nav radīt atkāpes no pušu tiesību aktiem vai tos grozīt. Tāpat šis Nolīgums nerada un nepiešķir nekādas tiesības vai labumu nevienai privātai vai publiskai personai vai organizācijai. |
| --- | --- |

8.

Šā nolīguma nolūks nav radīt atkāpes no pušu tiesību aktiem vai tos grozīt. Tāpat šis Nolīgums nerada un nepiešķir nekādas tiesības vai labumu nevienai privātai vai publiskai personai vai organizācijai.

Parakstīts ...,

Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, čehu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu, somu, ungāru, vācu, zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Neskaidrību gadījumā noteicošais ir angļu valodas teksts.

Eiropas Kopienas vārdā

...

...

Amerikas savienoto valstu vārdā

Tom RIDGE

ASV Nacionālās Drošības ministrs

---

Kommisija

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/86

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 17. maijs),

ar kuru atceļ Komisijas Lēmumu Nr. 303/96/EOTK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz dažu Krievijas izcelsmes elektrisko lokšņu ar orientētu graudu importu

(2004/497/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra, Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (še turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

| | |
| --- | --- |

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atceļ Komisijas Lēmuma Nr. 303/96/EOTK 2. pantu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākošajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 17. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp).

1

(2)  OV L 42, 20.2.1996., 7. lpp.

2

(3)  OV L 308, 29.11.1996., 11. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 435/2001/EOTK (OV L 63, 3.3.2001., 14. lpp.)

3

(4)  OV C 53, 20.2.2001., 13. lpp.

4

(5)  OV L 149, 7.6.2002., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/2002 (OV L 192, 20.7.2002., 9. lpp).

5

(6)  OV C 186, 6.8.2002., 15. lpp.

6

(7)  OV C 242, 8.10.2002., 16. lpp.

7

(8)  OV L 25, 31.1.2003., 7. lpp.

8

(9)  OV L 182, 19.5.2004., 5. lpp.

9

---

| 20.5.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/88

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 18. maijs),

ar ko pieņem saistības, kas cita starpā piedāvātas attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importa antidempinga procedūru

(2004/498/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (še turpmāk “pamatregula”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (2), un jo īpaši tās 8. pantu, 11. panta 3. punktu, 21. pantu un 22. panta c) punktu, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1100/2000 (3) ir piemērojusi galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda (še turpmāk “attiecīgais produkts”) importam. Padome ar Regulu (EK) Nr. 991/2004 (4) ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 1100/2000. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1100/2000 (3) ir piemērojusi galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda (še turpmāk “attiecīgais produkts”) importam. Padome ar Regulu (EK) Nr. 991/2004 (4) ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 1100/2000.

| (2) | Maksājuma likme, ko piemēro neto, Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms maksājuma veikšanas attiecīgā Ukrainas izcelsmes produkta importam, ir 24 %. |
| --- | --- |

(2)

Maksājuma likme, ko piemēro neto, Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms maksājuma veikšanas attiecīgā Ukrainas izcelsmes produkta importam, ir 24 %.

2.   Izmeklēšana

| (3) | 2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), paziņoja par daļējas spēkā esošo pasākumu (še turpmāk “pasākumi”) starpposma pārbaudes uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) punktu. |
| --- | --- |

(3)

2004. gada 20. martā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), paziņoja par daļējas spēkā esošo pasākumu (še turpmāk “pasākumi”) starpposma pārbaudes uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 22. panta c) punktu.

| (4) | Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (še turpmāk “paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas ierosinājuma tika uzsākta pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā (še turpmāk “paplašināšanās”), paturot prātā Kopienas intereses, ir vajadzīga pasākumu pielāgošana, lai izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp lietotājiem, izplatītājiem un patērētājiem.

| (5) | Visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (ES10), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā sniegt apstiprinošus pierādījumus. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(5)

Visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Kopienas ražošanas nozarei, ražotāju vai lietotāju asociācijām Kopienā, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, attiecīgo valstu importētājiem, to asociācijām un attiecīgajām iestādēm, kā arī to desmit jauno dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (ES10), tika paziņots par izmeklēšanas uzsākšanu un tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli, iesniegt informāciju un uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā sniegt apstiprinošus pierādījumus. Visas ieinteresētās puses, kuras to pieprasīja un kuras norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas.

3.   Izmeklēšanas rezultāts

| (6) | Kā norādīts Regulā (EK) Nr. 991/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs, ar noteikumu, ka šāda pielāgošana būtiski nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādīts Regulā (EK) Nr. 991/2004, izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu pielāgošana ir Kopienas interesēs, ar noteikumu, ka šāda pielāgošana būtiski nepazemina vēlamo tirdzniecības aizsardzības līmeni.

4.   Saistības

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 991/2004 secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajam uzņēmumam piedāvāja saistības. Tā rezultātā pēc tam saistības piedāvāja viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Ukrainā (atvērtā akciju sabiedrība “Zaporozhsky Abrasivny Combinat”). |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 991/2004 secinājumiem Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 2. punktam attiecīgajam uzņēmumam piedāvāja saistības. Tā rezultātā pēc tam saistības piedāvāja viens attiecīgā produkta ražotājs eksportētājs Ukrainā (atvērtā akciju sabiedrība “Zaporozhsky Abrasivny Combinat”).

| (8) | Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22. c pantu, minētās saistības uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 991/2004 secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam. |
| --- | --- |

(8)

Jāatzīmē, ka, piemērojot pamatregulas 22. c pantu, minētās saistības uzskata par īpašiem pasākumiem, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 991/2004 secinājumiem tās nav tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam.

| (9) | Taču, neskatoties uz to, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 991/2004 saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek par pienākumu ievērot minimālās importa cenas saskaņā ar importa maksimumu, un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji desmit jaunajās ES dalībvalstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus atsevišķiem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja tiek konstatēts, ka šie pārdošanas modeļi ievērojami mainās vai arī saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai arī tā var koriģēt maksimuma līmeni vai veikt citas koriģējošas darbības. |
| --- | --- |

(9)

Taču, neskatoties uz to, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 991/2004 saistības katram atsevišķam ražotājam eksportētājam uzliek par pienākumu ievērot minimālās importa cenas saskaņā ar importa maksimumu, un, lai šīs saistības varētu kontrolēt, attiecīgie ražotāji eksportētāji desmit jaunajās ES dalībvalstīs ir vienojušies kopumā ievērot tradicionālos pārdošanas modeļus atsevišķiem klientiem. Turklāt ražotāji eksportētāji arī apzinās, ka, ja tiek konstatēts, ka šie pārdošanas modeļi ievērojami mainās vai arī saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami kontrolēt, tad Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus, vai arī tā var koriģēt maksimuma līmeni vai veikt citas koriģējošas darbības.

| (10) | Viens no saistību nosacījumiem ir arī tas, ka, ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga tās atcelt, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(10)

Viens no saistību nosacījumiem ir arī tas, ka, ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, tad Komisija ir tiesīga tās atcelt, to vietā piemērojot galīgos antidempinga maksājumus.

| (11) | Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt uzņēmumi regulāri sniedz Komisijai sīkāku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, ļaujot Komisijai šīs saistības efektīvi kontrolēt.

| (12) | Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 911/2004 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir vajadzīga arī tamdēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(12)

Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro savas saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 911/2004 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir vajadzīga arī tamdēļ, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins nav iesniegts vai arī ja tas neatbilst muitā uzrādītajam produktam, tā vietā jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums.

| (13) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumu uzskata par pieņemamu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, saistību piedāvājumu uzskata par pieņemamu.

| (14) | Sākumposmā saistību pieņemšana ir spēkā sešus mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu, un tā beidzas pēc minētā perioda, ja vien Komisija neuzskata par pienācīgu pagarināt īpašu pasākumu piemērošanas periodu vēl uz sešiem mēnešiem, |
| --- | --- |

(14)

Sākumposmā saistību pieņemšana ir spēkā sešus mēnešus, neskarot ierasto pasākumu ilgumu, un tā beidzas pēc minētā perioda, ja vien Komisija neuzskata par pienācīgu pagarināt īpašu pasākumu piemērošanas periodu vēl uz sešiem mēnešiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pieņem saistības, ko sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importu piedāvā tālāk minētie ražotāji eksportētāji.

| Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ukraina | Ražo un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, eksportē atvērtā akciju sabiedrība “Zaporozhsky Abrasivny Combinat” (Zaporožje, Ukraina) | A523 |

Valsts

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Ukraina

Ražo un pirmajam neatkarīgajam pasūtītājam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, eksportē atvērtā akciju sabiedrība “Zaporozhsky Abrasivny Combinat” (Zaporožje, Ukraina)

A523

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā sešus mēnešus.

Briselē, 2004. gada 18. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.

2

(3)  OV L 125, 26.5.2000., 3. lpp.

3

(4)  OV L 182, 18.5.2004., 18. lpp.

4

(5)  OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

5

---